NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1168/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a písm. d) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vypracování komplexní evropské politiky v oblasti migrace, jež bude zaměřená do budoucna a bude založena na dodržování lidských práv, solidaritě a odpovědnosti, zejména pro ty členské státy, které čelí zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, je i nadále klíčovým politickým cílem Evropské unie.
(2)
Politika Unie v oblasti vnějších hranic směřuje k vytvoření integrované správy hranic zajišťující jednotnou a vysokou úroveň kontroly a ostrahy, která nezbytně provází volný pohyb osob v rámci Unie a je základní součástí prostoru svobody, bezpečnosti a práva. K tomuto účelu se uvažuje o vytvoření společných pravidel pro standardy a postupy pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic.
(3)
Účinné provádění společných pravidel pro standardy a postupy pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic vyžaduje zvýšenou koordinaci operativní spolupráce mezi členskými státy.
(4)
Účinná správa vnějších hranic prostřednictvím kontrol a ostrahy přispívá k boji proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi a napomáhá snižovat ohrožení vnitřní bezpečnosti, veřejného pořádku, veřejného zdraví a mezinárodních vztahů členských států.
(5)
Ochrana vnějších hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se vykonává, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu svých vnitřních hranic.
(6)
V roce 2004 přijala Rada nařízení (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (3) (FRONTEX) (dále jen „agentura“), jež zahájila činnost v květnu 2005. Nařízení (ES) č. 2007/2004 bylo změněno v roce 2007 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce (4).
(7)
Další posílení úlohy agentury je v souladu s cílem Unie vypracovat politiku, která by vedla k postupnému zavedení koncepce integrované správy hranic. Agentura by měla v rámci svého mandátu podporovat členské státy při uplatňování této koncepce, jak je stanoveno v závěrech zasedání Rady o integrované správě hranic konaného ve dnech 4. a 5. prosince 2006.
(8)
Víceletý program pro prostor svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům (Stockholmský program) přijatý Evropskou radou na zasedání ve dnech 10. a 11. prosince 2009 vyzývá k upřesnění a posílení úlohy agentury, pokud jde o správu vnějších hranic.
(9)
Mandát agentury by proto měl být upraven s cílem posílit zejména její operativní schopnosti a současně zajistit, aby všechna přijatá opatření byla přiměřená sledovanému cíli, aby byla účinná a aby plně respektovala základní práva a práva uprchlíků a žadatelů o azyl, mezi něž patří zejména zákaz navracení.
(10)
Stávající možnosti poskytování účinné pomoci členským státům v rámci operativních aspektů správy vnějších hranic je třeba rozšířit, pokud jde o dostupné technické zdroje. Agentura by měla být schopna plánovat dostatečně přesně koordinaci společných operací nebo pilotních projektů.
(11)
Minimální úroveň potřebného technického vybavení poskytovaného agenturou nebo povinně členskými státy na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod přispěje velkou měrou k lepšímu plánování a provádění operací koordinovaných agenturou.
(12)
Agentura by měla spravovat seznam technického vybavení, které vlastní členské státy či agentura nebo které je členskými státy a agenturou spoluvlastněno, a to na základě vytvoření a vedení centralizovaných záznamů v rámci rezervy technického vybavení. Tato rezerva by měla zahrnovat minimální kontingent od každého typu technického vybavení, jež agentura potřebuje k provádění své činnosti.
(13)
V zájmu zajištění účinných operací by měla agentura vytvořit jednotky příslušníků pohraniční stráže. Pokud členské státy nečelí výjimečné situaci, která by zásadním způsobem ovlivňovala plnění jejich vnitrostátních úkolů, měly by pro tyto jednotky vyčlenit přiměřený počet kvalifikovaných příslušníků pohraniční stráže, kteří by byli k dispozici pro vyslání.
(14)
Agentura by měla být schopna vysílat do těchto jednotek příslušníky pohraniční stráže, kteří jsou agentuře dočasně přiděleni členskými státy jako národní odborníci a na které by se při plnění jejich úkolů a pravomocí měl vztahovat stejný právní rámec jako na vyslané příslušníky, které do jednotek přímo vyslali členské státy. Agentura by měla upravit svá vnitřní pravidla o dočasně přidělených národních odbornících umožňující hostitelskému státu vydávat při společných operacích a pilotních projektech přímé pokyny příslušníkům pohraniční stráže.
(15)
Jasně vymezený operační plán zahrnující hodnocení a povinnost hlášení incidentů dohodnutý před zahájením společných operací nebo pilotních projektů mezi agenturou a hostitelským členským státem po konzultaci se zúčastněnými členskými státy značně přispěje díky harmonizovanějšímu způsobu koordinace společných operací nebo pilotních projektů k plnění cílů tohoto nařízení.
(16)
Agentura bude systém hlášení incidentů využívat k tomu, aby příslušným vnitrostátním veřejným orgánům a své správní radě (dále jen „správní rada“) předala během společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce veškeré informace týkající se důvěryhodných tvrzení zejména o porušení nařízení (ES) č. 2007/2004 nebo Schengenského hraničního kodexu stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (5), základních práv nevyjímaje.
(17)
Analýza rizik se ukázala jako klíčový prvek pro provádění operací na vnějších hranicích. Kvalita analýzy by se měla zlepšit tím, že bude rozšířena o způsob hodnocení schopnosti členských států čelit aktuálním výzvám, včetně současných a budoucích hrozeb a tlaků na svých vnějších hranicích. Těmito hodnoceními by však neměl být dotčen schengenský hodnotící mechanismus.
(18)
Agentura by měla na evropské úrovni zajistit pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států odbornou přípravu, včetně přípravy týkající se základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně a azylovým řízením, a pro pracovníky příslušných vnitrostátních služeb doplňková školení a semináře týkající se kontroly a ostrahy na vnějších hranicích a navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech. Agentura může ve spolupráci s členskými státy na jejich území organizovat odbornou přípravu, včetně výměnných programů. Členské státy by měly začlenit výsledky činnosti agentury v této oblasti do svých vnitrostátních programů odborné přípravy pohraniční stráže.
(19)
Agentura by měla sledovat vývoj vědeckého výzkumu v oblasti své činnosti, přispívat k tomuto vývoji a informovat o něm Komisi a členské státy.
(20)
Ve většině členských států spadají operativní stránky navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech do pravomoci orgánů příslušných pro kontrolu vnějších hranic. Jelikož provádění těchto úkolů na úrovni Unie je zřetelným přínosem, měla by agentura, v plném souladu s návratovou politikou Unie, zajistit koordinaci či organizaci společných návratových operací prováděných členskými státy, určit osvědčené postupy k získání cestovních dokladů a definovat kodex chování, který by měl být dodržován při navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států. Na činnosti a operace, které nejsou prováděny v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina základních práv“), by neměly být poskytnuty žádné finanční prostředky Unie.
(21)
Agentura může za účelem plnění svého poslání a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů spolupracovat s Europolem, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva a jinými subjekty a institucemi Unie, příslušnými orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravené nařízením (ES) č. 2007/2004, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Agentura by měla usnadnit operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie.
(22)
Stále důležitější je spolupráce s třetími zeměmi týkající se záležitostí upravených nařízením (ES) č. 2007/2004. S cílem zavést patřičný model spolupráce s příslušnými třetími zeměmi by měla agentura mít možnost zahájit a financovat projekty technické pomoci a ve spolupráci s příslušnými orgány třetích zemí vysílat do těchto zemí styčné důstojníky. Agentura by měla mít možnost přizvat k účasti na své činnosti pozorovatele ze třetích zemí poté, co jim poskytne nezbytnou odbornou přípravu. Navazování spolupráce se třetími zeměmi je důležité i z hlediska prosazování standardů správy hranic Unie včetně úcty k základním právům a lidské důstojnosti.
(23)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (6), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností utajení.
(24)
Správní rada by kromě toho měla přijmout konkrétní ustanovení, která by umožnila dočasné přidělení národních odborníků z členských států do agentury. Tato ustanovení by měla mimo jiné stanovit, že přidělení příslušníci pohraniční stráže, kteří mají být vysláni v průběhu společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce, by měli být považováni za vyslané příslušníky s odpovídajícími úkoly a pravomocemi.
(25)
Na zpracování osobních údajů agenturou se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7). Evropský inspektor ochrany údajů by proto měl sledovat zpracovávání osobních údajů agenturou a mít pravomoc získat od agentury přístup ke všem informacím nezbytným pro jeho šetření.
(26)
Pokud osobní údaje zpracovávají členské státy, plně se uplatňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8).
(27)
Při zajišťování provozního řízení informačních systémů se agentura řídí evropskými a mezinárodními normami, včetně norem týkajících se ochrany údajů, s přihlédnutím k nejvyšším profesním požadavkům.
(28)
Nařízení (ES) č. 2007/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(29)
Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména ve Smlouvě o fungování EU a v Listině základních práv, především lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních údajů, právo na azyl, zásadu nenavracení, zákaz diskriminace, práva dítěte a právo na účinnou právní ochranu. Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami. Veškeré použití síly by mělo být v souladu s vnitrostátními právními předpisy hostitelského členského státu, včetně zásady nezbytnosti a proporcionality.
(30)
Prováděním tohoto nařízení by neměly být dotčeny práva a povinnosti členských států podle Úmluvy Organizace spojených národů o námořním právu, Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři, Mezinárodní úmluvy o námořním pátrání a záchraně a Ženevské úmluvy o postavení uprchlíků.
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispět k vytvoření integrovaného řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(32)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (9), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (10). V důsledku toho by se delegace Islandské republiky a Norského království měly účastnit činnosti správní rady jako členové, i když s omezenými hlasovacími právy.
(33)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (11), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (12). V důsledku toho by se delegace Švýcarské konfederace měla účastnit činnosti správní rady jako člen, i když s omezenými hlasovacími právy.
(34)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (14). V důsledku toho by se delegace Lichtenštejnského knížectví měla účastnit činnosti správní rady jako člen, i když s omezenými hlasovacími právy.
(35)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(36)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (15). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(37)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (16). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(38)
Agentura by měla usnadnit organizaci operativních činností, při kterých mohou členské státy využít odborné znalosti a nástroje, které jsou Irsko a Spojené království ochotny nabídnout v souladu s postupy, o nichž rozhodne pro jednotlivé případy správní rada. K tomuto účelu by měli být zástupci Irska a Spojeného království vyzváni k účasti na všech schůzích správní rady, aby se mohli plně zúčastnit jednání pro přípravu takových operativních činností.
(39)
Mezi Španělským královstvím a Spojeným královstvím existuje spor o vymezení hranic Gibraltaru.
(40)
Pozastavení použitelnosti tohoto nařízení na hranice Gibraltaru neznamená změnu postojů dotyčných států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
Nařízení (ES) č. 2007/2004 se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Berouc v úvahu, že za kontrolu a ostrahu vnějších hranic odpovídají členské státy, agentura coby instituce Unie ve smyslu článku 15 a v souladu s článkem 19 tohoto nařízení usnadňuje a zefektivňuje uplatňovaní stávajících a budoucích opatření Unie týkajících se správy vnějších hranic, zejména Schengenského hraničního kodexu stanoveného nařízením (ES) č. 562/2006 (17). Činí tak zajištěním koordinace činnosti členských států při provádění těchto opatření, a tím přispívá k účinné, vysoké a jednotné úrovni kontroly osob a ostrahy na vnějších hranicích členských států.
Agentura při plnění svých úkolů jedná v plném souladu s příslušnými právními předpisy Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina základních práv“), příslušnými normami mezinárodního práva včetně Úmluvy o právním postavení uprchlíků přijaté v Ženevě dne 28. července 1951 (dále jen „Ženevská úmluva“); závazky týkajícími se přístupu k mezinárodní ochraně, zejména zásadou nenavracení; a základními právy a přihlíží ke zprávám poradního fóra uvedeného v článku 26a tohoto nařízení.
3. Agentura poskytuje Komisi a členským státům nezbytnou technickou podporu a odborné znalosti v oblasti správy vnějších hranic a podporuje solidaritu mezi členskými státy, zejména mezi těmi, které čelí zvláštnímu nebo nepřiměřenému tlaku.
2)
Článek 1a se mění takto:
a)
vkládá se nový bod, který zní:
„1a.
„evropskými jednotkami pohraniční stráže“ rozumějí pro účely článku 3, článku 3b, článku 3c, článku 8 a článku 17 jednotky vyslané v průběhu společných operací a pilotních projektů, pro účely článků 8a až 8g jednotky vyslané v rámci zásahů rychlé reakce na hranicích (dále jen ‚zásahy rychlé reakce‘) ve smyslu nařízení (ES) č. 863/2007 (18) a pro účely čl. 2 odst. 1 písm. ea) a g) a článku 5 jednotky vyslané v průběhu společných operací;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2)
„hostitelským členským státem“ rozumí členský stát, v němž se provádí společná operace, pilotní projekt či zásah rychlé reakce, nebo z něhož se tento zásah, operace či projekt zahajuje;“;
c)
body 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4)
„členy jednotky“ rozumějí příslušníci pohraniční stráže členských států, kteří slouží u evropských jednotek pohraniční stráže a nejsou příslušníky jednotek hostitelského členského státu;
5)
„žádajícím členským státem“ rozumí členský stát, jehož příslušné orgány žádají agenturu, aby na jeho území nasadila jednotku pro zásah rychlé reakce;“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmena c) a d) se nahrazují tímto:
„c)
provádí analýzu rizik včetně hodnocení schopnosti členských států čelit hrozbám a tlakům na vnějších hranicích;
d)
podílí se na rozvoji výzkumu v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic;“,
ii)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„da)
napomáhá členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, s přihlédnutím k tomu, že některé případy mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;“,
iii)
písmeno e) se nahrazuje tímto:
„e)
napomáhá členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, zejména těm členským státům, které čelí zvláštnímu nebo nepřiměřenému tlaku;“,
iv)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„ea)
vytváří evropské jednotky pohraniční stráže, které jsou vysílány v průběhu společných operací, pilotních projektů a zásahů rychlé reakce;“,
v)
písmena f) a g) se nahrazují tímto:
„f)
poskytuje členským státům nezbytnou podporu zahrnující, požádá-li o to členský stát, koordinaci či organizaci společných návratových operací;
g)
vysílá příslušníky pohraniční stráže z evropských jednotek pohraniční stráže do členských států v rámci společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce v souladu s nařízením (ES) č. 863/2007;“,
vi)
vkládají se nová písmena, která znějí:
„h)
v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 vyvíjí a provozuje informační systémy, které umožňují rychlou a spolehlivou výměnu informací o vznikajících rizicích na vnějších hranicích, včetně informační a koordinační sítě zřízené rozhodnutím 2005/267/ES (19);
i)
poskytuje nezbytnou pomoc při rozvíjení a provozování evropského systému ostrahy hranic, případně při vytváření společného prostředí pro sdílení informací, včetně zajišťování interoperability systémů.
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. V souladu s právem Unie a mezinárodním právem nesmí být žádná osoba vyloděna v zemi, nebo jinak předána orgánům této země, v rozporu se zásadou nenavracení, nebo v zemi, z níž hrozí nebezpečí vyhoštění nebo návratu do jiné země v rozporu s uvedenou zásadou. V souladu s právem Unie a mezinárodním právem se dbá na zvláštní potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které potřebují lékařskou pomoc, osob vyžadujících mezinárodní ochranu a dalších ohrožených osob.“;
c)
v odstavci 2 se poslední pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy podávají agentuře zprávy o těchto operativních otázkách na jejich vnějších hranicích mimo rámec agentury. Výkonný ředitel agentury (dále jen ‚výkonný ředitel‘) pravidelně a alespoň jednou ročně informuje o uvedených otázkách správní radu agentury (dále jen ‚správní rada‘).“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 2a
Kodex chování
Agentura vypracuje a bude dále rozvíjet kodex chování, který se vztahuje na veškeré operace koordinované agenturou. Kodex chování stanovuje postupy, jejichž cílem je zaručit dodržování zásad právního státu a základních práv, se zvláštním zaměřením na nezletilé osoby bez doprovodu a ohrožené osoby, jakož i na osoby vyžadující mezinárodní ochranu, a platí pro všechny osoby zapojené do činnosti agentury.
Agentura vypracuje kodex chování ve spolupráci s poradním fórem uvedeným v článku 26a.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích
1. Agentura posuzuje, schvaluje a koordinuje návrhy na společné operace a pilotní projekty předložené členskými státy včetně žádostí členských států v souvislosti s okolnostmi vyžadujícími zvýšenou technickou a operativní pomoc, zejména v případech zvláštního nebo nepřiměřeného tlaku.
Agentura může sama zahájit a provádět společné operace a pilotní projekty ve spolupráci s dotčenými členskými státy a po dohodě s hostitelskými členskými státy.
Může se rovněž rozhodnout dát členským státům, které se účastní společných operací nebo pilotních projektů, k dispozici své technické vybavení.
Před společnými operacemi a pilotními projekty se provede důkladná analýza rizik.
1a. Pokud již nejsou splněny podmínky k provádění společných operací či pilotních projektů, může agentura poté, co informuje dotyčný členský stát, tyto operace či projekty ukončit.
Členské státy účastnící se společné operace či pilotního projektu mohou agenturu požádat o ukončení této operace či projektu.
Pro případ porušení základních práv nebo závazků v oblasti mezinárodní ochrany při provádění společné operace nebo pilotního projektu stanoví domovský členský stát v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy vhodná kázeňská nebo jiná opatření.
Pokud má výkonný ředitel za to, že taková porušení jsou závažná nebo že mohou přetrvávat, společné operace a pilotní projekty zcela nebo zčásti pozastaví či ukončí.
1b. Agentura zřídí v souladu s článkem 3b rezervu příslušníků pohraniční stráže, tzv. evropské jednotky pohraniční stráže, které bude možné vysílat během společných operací a pilotních projektů uvedených v odstavci 1. O vyslání lidských zdrojů a použití technického vybavení rozhodne v souladu s články 3a a 7.
2. Agentura může za účelem praktické organizace společných operací a pilotních projektů vyvíjet svou činnost prostřednictvím specializovaných poboček podle článku 16.
3. Agentura vyhodnotí výsledky společných operací a pilotních projektů a do 60 dní po ukončení těchto operací nebo projektů předává správní radě podrobnou závěrečnou hodnotící zprávu, která obsahuje zjištění úředníka pro otázky základních práv uvedeného v článku 26a. Agentura provádí komplexní srovnávací analýzu těchto výsledků, začleněnou do souhrnné zprávy uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. b), za účelem zvýšení kvality, ucelenosti a účinnosti budoucích společných operací a pilotních projektů.
4. Agentura financuje nebo spolufinancuje společné operace a pilotní projekty uvedené v odstavci 1 prostřednictvím dotací ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují.
5. Odstavce 1a a 4 se použijí i na zásahy rychlé reakce.“
6)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 3a
Organizační aspekty společných operací a pilotních projektů
1. Výkonný ředitel vypracuje operační plán společných operací a pilotních projektů uvedený v čl. 3 odst. 1. Po konzultaci s členskými státy účastnícími se společné operace nebo pilotního projektu schválí výkonný ředitel a hostitelský členský stát operační plán, jenž podrobně popisuje organizační aspekty, a to s dostatečným předstihem před plánovaným zahájením dané společné operace nebo pilotního projektu.
Operační plán zahrnuje veškeré aspekty, jež jsou považovány za nezbytné pro vedení společné operace či pilotního projektu, zejména:
a)
popis situace, způsob provedení a cíle vyslání, včetně operačního cíle;
b)
předpokládanou délku trvání společné operace nebo pilotních projektů;
c)
zeměpisnou oblast, ve které bude společná operace nebo pilotní projekt probíhat;
d)
popis úkolů a zvláštních pokynů pro vyslané příslušníky, včetně přípustného nahlížení do databází a přípustných služebních zbraní, střeliva a vybavení v hostitelském členském státě;
e)
složení jednotek vyslaných příslušníků a vyslání dalšího příslušného personálu;
f)
ustanovení o velení a kontrole včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu zodpovědných za spolupráci s vyslanými příslušníky a agenturou, zejména těch příslušníků pohraniční stráže, kteří mají po dobu vyslání velitelskou pravomoc, a postavení vyslaných příslušníků v rámci velících struktur;
g)
technické vybavení, které bude použito během společné operace nebo pilotního projektu, včetně zvláštních požadavků, jako jsou podmínky použití, požadovaný obslužný personál, přeprava a jiné logistické aspekty, jakož i finanční ustanovení;
h)
podrobná ustanovení týkající se okamžitého hlášení incidentů, která agentura podává správní radě a příslušným vnitrostátním veřejným orgánům;
i)
systém podávání zpráv a hodnocení obsahující kritéria pro hodnotící zprávu a konečné datum předložení závěrečné hodnotící zprávy v souladu s čl. 3 odst. 3;
j)
pokud jde o operace na moři, zvláštní informace o uplatňování příslušné soudní příslušnosti a právních předpisů v zeměpisné oblasti, ve které probíhá společná operace nebo pilotní projekt, včetně odkazů na mezinárodní právo a právo Unie týkající se zadržení, záchrany na moři a vylodění;
k)
způsob spolupráce se třetími zeměmi, s jinými subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi.
2. Všechny změny nebo aktualizace operačního plánu vyžadují souhlas výkonného ředitele a hostitelského členského státu. Kopii změněného nebo upraveného operačního plánu agentura okamžitě zašle zúčastněným členským státům.
3. Agentura zajistí v rámci svých koordinačních úkolů operativní provádění všech organizačních aspektů, včetně přítomnosti zaměstnance agentury v průběhu společných operací a pilotních projektů uvedených v tomto článku.
Článek 3b
Složení a vyslání evropských jednotek pohraniční stráže
1. Na základě návrhu výkonného ředitele správní rada rozhoduje nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem o profilu a celkovém počtu příslušníků pohraniční stráže, kteří mají být k dispozici evropským jednotkám pohraniční stráže. Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilu a celkového počtu. Členské státy přispějí do evropských jednotek pohraniční stráže tím, že z vnitrostátní rezervy vytvořené podle různých profilů stanovených agenturou jmenují příslušníky pohraniční stráže odpovídající požadovaným profilům.
2. Příspěvek členských států, pokud jde o příslušníky pohraniční stráže pro konkrétní společné operace a pilotní projekty v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami dají členské státy na žádost agentury k dispozici příslušníky pohraniční stráže, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, která zásadním způsobem ovlivňuje plnění vnitrostátních úkolů. Tato žádost se podává nejméně 45 dní před zamýšleným vysláním příslušníků pohraniční stráže. Autonomie domovského členského státu v souvislosti s výběrem personálu a dobou jeho vyslání zůstává nedotčena.
3. Agentura rovněž přispěje do evropských jednotek pohraniční stráže kvalifikovanými příslušníky pohraniční stráže dočasně přidělenými podle čl. 17 odst. 5 členskými státy jako národní odborníci. Příspěvek členských států, pokud jde o dočasné přidělení jejich příslušníků pohraniční stráže agentuře v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy.
V souladu s těmito dohodami dají členské státy k dispozici příslušníky pohraniční stráže pro dočasné přidělení, ledaže by tím bylo vážně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. V takových situacích mohou členské státy své dočasně přidělené příslušníky pohraniční stráže povolat zpět.
Maximální délka těchto dočasných přidělení nepřekročí šest měsíců v období dvanácti měsíců. Pro účely tohoto nařízení jsou dočasně přidělení příslušníci pohraniční stráže považováni za vyslané příslušníky a mají úkoly a pravomoci stanovené v článku 10. Pro použití článků 3c, 10 a 10b se členský stát, který dočasně přidělil příslušníky pohraniční stráže, považuje za domovský členský stát ve smyslu čl. 1a bodu 3. Ostatní dočasní zaměstnanci agentury, kteří nejsou kvalifikováni k výkonu funkcí spojených s ochranou hranic, jsou během společných operací a pilotních projektů vysíláni pouze k plnění koordinačních úkolů.
4. Členové evropských jednotek pohraniční stráže při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva, včetně přístupu k azylovému řízení, a lidskou důstojnost. Veškerá opatření, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, jsou přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nediskriminují osoby na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace.
5. V souladu s článkem 8g agentura jmenuje koordinátora pro každou společnou operaci nebo pilotní projekt, při nichž budou vysláni členové evropských jednotek pohraniční stráže.
Úkolem koordinátora bude podporovat spolupráci a koordinaci mezi hostitelskými a zúčastněnými členskými státy.
6. V souladu s článkem 8h agentura hradí náklady, které členským státům vzniknou v souvislosti s tím, že dají evropským jednotkám pohraniční stráže k dispozici příslušníky pohraniční stráže podle odstavce 1 tohoto článku.
7. Agentura každoročně informuje Evropský parlament o počtu příslušníků pohraniční stráže, který se každý členský stát zavázal poskytnout evropským jednotkám pohraniční stráže v souladu s tímto článkem.
Článek 3c
Velení evropským jednotkám pohraniční stráže
1. Po dobu vyslání evropských jednotek pohraniční stráže velí jednotkám hostitelský členský stát v souladu s operačním plánem uvedeným v čl. 3a odst. 1.
2. Agentura může sdělovat své názory na velení uvedené v odstavci 1 hostitelskému členskému státu prostřednictvím svého koordinátora uvedeného v čl. 3b odst. 5. V takovém případě hostitelský členský stát tyto názory zohlední.
3. V souladu s článkem 8g poskytuje hostitelský členský stát koordinátorovi veškerou nezbytnou pomoc, včetně úplného přístupu k evropským jednotkám pohraniční stráže po dobu jejich vyslání.
4. Členové evropských jednotek pohraniční stráže nadále podléhají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí kázeňským opatřením svého domovského členského státu.“
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Analýza rizik
Agentura rozvíjí a uplatňuje model společné integrované analýzy rizik.
Připraví obecnou a cílenou analýzu rizik, která bude předložena Radě a Komisi.
Pro účely analýzy rizik může agentura po předchozí konzultaci s členskými státy zhodnotit jejich schopnost čelit aktuálním výzvám, včetně současných a budoucích hrozeb a tlaků na vnějších hranicích Evropské unie, zejména v případě členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku. Za tímto účelem může agentura zhodnotit vybavení a zdroje členských států v oblasti ochrany hranic. Toto hodnocení vychází z informací dotyčného členského státu a ze zpráv a výsledků společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce a další činnosti agentury. Těmito hodnoceními není dotčen schengenský hodnotící mechanismus.
Výsledky těchto hodnocení se předkládají správní radě.
Pro účely tohoto článku poskytnou členské státy agentuře veškeré nezbytné informace týkající se situace a možných hrozeb na jejich vnějších hranicích.
Agentura začlení výsledky modelu společné integrované analýzy rizik do rozvoje společných hlavních osnov pro odbornou přípravu pohraniční stráže uvedených v článku 5.“
8)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„Agentura zajistí příslušníkům pohraniční stráže, kteří jsou členy evropských jednotek pohraniční stráže, další odbornou přípravu týkající se jejich úkolů a pravomocí. Dále provádí pravidelný výcvik těchto příslušníků pohraniční stráže podle plánu další přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu agentury.
Agentura provádí rovněž kroky nezbytné k tomu, aby všichni příslušníci pohraniční stráže a další zaměstnanci členských států, kteří jsou součástí evropských jednotek pohraniční stráže, jakož i zaměstnanci agentury absolvovali před svou účastí na operativních činnostech organizovaných agenturou odbornou přípravu v oblasti příslušných právních předpisů Unie a mezinárodního práva, včetně oblasti základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně, pokynů týkajících se identifikace osob žádajících o ochranu a informování těchto osob o zařízeních, na která se mohou obrátit.
Agentura vypracuje a dále rozvíjí společné hlavní osnovy pro odbornou přípravu pohraniční stráže a poskytuje odbornou přípravu na evropské úrovni pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států, včetně odborné přípravy týkající se základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně a příslušného námořního práva.
Agentura vypracuje společné hlavní osnovy po konzultaci s poradním fórem uvedeným v článku 26a.
Členské státy začlení společné hlavní osnovy do odborné přípravy příslušníků své vnitrostátní pohraniční stráže.“;
b)
za poslední pododstavec se vkládá nový odstavec, který zní:
„Agentura zavede výměnný program, jenž umožní příslušníkům pohraniční stráže, kteří jsou zapojeni do evropských jednotek pohraniční stráže, získat znalosti či konkrétní praktické poznatky na základě zkušeností a osvědčených postupů nabytých v zahraničí prostřednictvím práce u pohraniční stráže v jiném než jejich vlastním členském státě.“
9)
Články 6 a 7 se nahrazují tímto:
„Článek 6
Sledování výzkumu a přispívání k jeho výsledkům
Agentura aktivně sleduje výsledky výzkumu v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic, přispívá k jejich dosažení a informuje o nich Komisi a členské státy.
Článek 7
Technické vybavení
1. Agentura může pro účely ochrany vnějších hranic sama nebo společně s členským státem pořizovat nebo si pronajímat technické vybavení, jež se bude v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují, používat během společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce, návratových operací nebo projektů technické pomoci. Před pořízením nebo pronájmem jakéhokoliv vybavení, jež pro agenturu obnáší značné náklady, se provede důkladná analýza potřeb, nákladů a přínosů. Každý takový výdaj se stanoví v rozpočtu agentury přijatém správní radou v souladu s čl. 29 odst. 9. Pořizuje-li nebo pronajímá-li si agentura důležité technické vybavení, jako jsou plavidla hlídkující na volném moři a v pobřežních vodách nebo pobřežní hlídková vozidla, platí tyto podmínky:
a)
v případě jeho pořízení a spoluvlastnictví se agentura formálně dohodne s jedním členským státem na registraci vybavení v tomto členském státě v souladu s příslušnými právními předpisy tohoto členského státu;
b)
v případě pronájmu musí být vybavení registrováno v některém členském státě.
Na základě vzorové dohody vypracované agenturou se členský stát registrace a agentura dohodnou na způsobu zajištění doby, po kterou bude společný majetek agentuře plně k dispozici, jakož i na podmínkách využívání tohoto vybavení.
Členský stát, v němž je vybavení registrováno, nebo dodavatel technického vybavení poskytnou potřebné odborníky a technický personál pro právně podloženou a bezpečnou obsluhu vybavení.
2. Agentura zřizuje a vede centralizované záznamy o technickém vybavení v rezervě technického vybavení složené z vybavení vlastněného buď členskými státy, nebo agenturou a vybavení spoluvlastněného členskými státy a agenturou pro účely ochrany vnějších hranic. Rezerva technického vybavení obsahuje minimální kontingent od každého typu technického vybavení podle odstavce 5 tohoto článku. Vybavení zařazené do rezervy technického vybavení se použije při činnostech podle článků 3, 8a a 9.
3. Členské státy přispívají do rezervy technického vybavení uvedené v odstavci 2. Příspěvek členských států do rezervy a nasazení technického vybavení při konkrétních operacích se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami a tvoří-li součást minimálního kontingentu technického vybavení pro daný rok, poskytnou členské státy své technické vybavení k dispozici pro použití na žádost agentury, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. Tyto žádosti se podávají nejméně čtyřicet pět dní před zamýšleným nasazením. Příspěvky členských států do rezervy technického vybavení jsou každoročně přezkoumány.
4. Agentura spravuje záznamy o rezervě technického vybavení takto:
a)
roztřídění podle druhu vybavení a typu operace;
b)
roztřídění podle vlastníka (členský stát, agentura, ostatní);
c)
celkové množství požadovaného vybavení;
d)
případně požadovaný obslužný personál;
e)
další informace, jako např. podrobnosti registrace, požadavky týkající se přepravy a údržby, platné vnitrostátní vývozní režimy, technické pokyny nebo jiné údaje potřebné k správnému zacházení s vybavením.
5. Agentura financuje nasazení technického vybavení, jež tvoří součást minimálního kontingentu technického vybavení poskytnutého daným členským státem pro daný rok. Nasazení technického vybavení, jež součást minimálního kontingentu technického vybavení netvoří, agentura spolufinancuje do výše 100 % způsobilých výdajů, přičemž zohlední konkrétní okolnosti, jež panují v členském státě, který toto technické vybavení nasazuje.
O pravidlech pro technické vybavení, včetně požadovaného celkového minimálního kontingentu od každého typu technického vybavení, podmínkách pro nasazení a náhradě nákladů rozhoduje každoročně správní rada na návrh výkonného ředitele v souladu s článkem 24. Pro účely rozpočtu by správní rada měla toto rozhodnutí přijmout do 31. března každého roku.
Agentura navrhuje minimální kontingent technického vybavení v souladu se svými potřebami, zejména s cílem být schopna provádět společné operace, pilotní projekty, zásahy rychlé reakce a společné návratové operace, a v souladu se svým pracovním programem na daný rok.
Pokud se ukáže, že minimální kontingent technického vybavení nepostačuje na provádění operačního plánu schváleného pro společné operace, pilotní projekty, zásahy rychlé reakce nebo společné návratové operace, provede agentura jeho revizi na základě svých oprávněných potřeb a po dohodě s členskými státy.
6. Agentura měsíčně podává správní radě zprávu o složení a nasazení vybavení, jež tvoří součást rezervy technického vybavení. Pokud není dosaženo minimálního kontingentu technického vybavení podle odstavce 5, výkonný ředitel o tom neprodleně informuje správní radu. Správní rada přijme rozhodnutí o prioritách při naléhavém nasazení technického vybavení a podnikne patřičná opatření k nápravě zjištěných nedostatků. O zjištěných nedostatcích a přijatých opatřeních informuje správní rada Komisi. Komise následně tyto informace spolu s vlastním posouzením postoupí Evropskému parlamentu a Radě.
7. Agentura každoročně informuje Evropský parlament o množství technického vybavení, které se každý členský stát zavázal v souladu s tímto článkem poskytnout do rezervy technického vybavení.“
10)
Článek 8 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Aniž je dotčen čl. 78 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen ‚Smlouva o fungování EU‘), může agenturu požádat o pomoc jeden nebo více členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku a které čelí okolnostem vyžadujícím zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění svých závazků s ohledem na kontrolu a ostrahu vnějších hranic. Agentura zorganizuje v souladu s článkem 3 pro žádající členský stát nebo státy vhodnou technickou a operativní pomoc.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„c)
vyslat příslušníky evropských jednotek pohraniční stráže.“;
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Agentura může pořizovat technické vybavení za účelem kontroly a ostrahy vnějších hranic, které budou využívat její odborníci v rámci zásahů rychlé reakce po dobu jejich trvání.“
11)
Článek 8a se nahrazuje tímto:
„Článek 8a
Zásahy rychlé reakce
Na žádost členského státu, který čelí naléhavé a mimořádné situaci, zejména při přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí usilujících o nepovolený vstup na území členského státu na určitých místech vnějších hranic, může agentura na území žádajícího státu na přiměřenou a omezenou dobu vyslat jednu nebo více evropských jednotek pohraniční stráže (dále jen ‚jednotka‘ nebo ‚jednotky‘) v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 863/2007.“
12)
V článku 8d se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jedné či více jednotek, agentura společně s žádajícím členským státem neprodleně, a v každém případě nejpozději do pěti pracovních dnů ode dne přijetí rozhodnutí, vypracují operační plán podle článku 8e.“
13)
V článku 8e se odstavec 1 mění takto:
a)
písmena e), f) a g) se nahrazují tímto:
„e)
složení jednotek a rovněž zapojení dalšího příslušného personálu;
f)
ustanovení o velení a kontrole včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu zodpovědných za spolupráci s jednotkami, zejména těch příslušníků pohraniční stráže, kteří jednotkám velí po dobu jejich vyslání, a postavení jednotek v rámci velících struktur;
g)
technické vybavení, které bude nasazeno společně s vyslanými jednotkami, včetně specifických požadavků, jako jsou podmínky použití, požadovaný obslužný personál, doprava a jiné logistické aspekty, jakož i finanční ustanovení;“;
b)
vkládají se nová písmena, která znějí:
„h)
podrobná ustanovení o okamžitém podávání zpráv o incidentech agenturou správní radě a příslušným vnitrostátním veřejným orgánům;
i)
režim podávání zpráv a hodnocení obsahující kritéria pro hodnotící zprávu a konečné datum předložení závěrečné hodnotící zprávy v souladu s čl. 3 odst. 3;
j)
při operacích na moři konkrétní informace o uplatňování soudní příslušnosti a právních předpisů v zeměpisné oblasti, ve které probíhá zásah rychlé reakce, včetně odkazu na mezinárodní právní předpisy a právní předpisy Unie týkající se zadržení, záchrany na moři a vylodění;
k)
způsoby spolupráce se třetími zeměmi, jinými subjekty a institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi.“
14)
V čl. 8h odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Agentura hradí v plném rozsahu následující náklady, které členským státům vzniknou v souvislosti s tím, že dají k dispozici příslušníky pohraniční stráže pro účely uvedené v čl. 3 odst. 1b a v článcích 8a a 8c:“.
15)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Spolupráce při navracení
1. Při dodržení návratové politiky Unie, a zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (20), a aniž by posuzovala oprávněnost rozhodnutí o návratu, poskytuje agentura nezbytnou pomoc a na žádost zúčastněných členských států zajišťuje koordinaci nebo organizaci společných návratových operací členských států, a to na základě pronájmu letadel pro účely těchto operací. Agentura financuje nebo spolufinancuje operace a projekty uvedené v tomto odstavci prostřednictvím subvencí ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují. Agentura může rovněž používat finanční prostředky Unie dostupné v oblasti navracení. Agentura zajistí, aby v jejích grantových dohodách s členskými státy byla veškerá finanční podpora podmíněna plným dodržováním Listiny základních práv.
1a. Agentura vypracuje kodex chování pro navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států, který se použije během všech společných návratových operací koordinovaných agenturou a který popisuje společné standardizované postupy, jež by měly zjednodušit organizaci společných návratových operací a zajistit navracení humánním způsobem a při plném respektování základních práv, zejména zásad lidské důstojnosti, zákazu mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, práva na svobodu a bezpečnost, práva na ochranu osobních údajů a zákazu diskriminace.
1b. Kodex chování přihlédne zejména k povinnosti zavést účinný systém pro sledování nuceného navracení, kterou stanoví čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES, a k strategii v oblasti základních práv uvedené v čl. 26a odst. 1 tohoto nařízení. Sledování společných návratových operací by mělo být prováděno na základě objektivních a transparentních kritérií a mělo by zahrnovat celou společnou návratovou operaci od fáze před odletem až po předání navracených osob v zemi návratu.
1c. Členské státy pravidelně informují agenturu o své potřebě pomoci nebo koordinace ze strany agentury. Agentura vypracuje průběžný operační plán s cílem poskytnout žádajícímu členskému státu nezbytnou operativní podporu včetně technického vybavení uvedeného v čl. 7 odst. 1. O obsahu a způsobu provádění průběžného operačního plánu rozhodne správní rada na návrh výkonného ředitele v souladu s článkem 24.
2. Agentura spolupracuje s příslušnými orgány dotyčných třetích zemí uvedenými v článku 14 a určí osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.
16)
V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí dodržují vyslaní příslušníci právo Unie a mezinárodní právo, základní práva a vnitrostátní právní předpisy hostitelského členského státu.“
17)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
Systémy výměny informací
Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů s Komisí a členskými státy a případně s agenturami Unie uvedenými článku 13. Vyvíjí a provozuje informační systém umožňující výměnu utajovaných skutečností s těmito subjekty, včetně osobních údajů uvedených v článcích 11a, 11b a 11c.
Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů se Spojeným královstvím a Irskem, vztahují-li se k činnostem, jichž se tyto státy účastní v souladu s článkem 12 a čl. 20 odst. 5.“
18)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 11a
Ochrana údajů
Na zpracování osobních údajů agenturou se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, včetně opatření týkajících se inspektora ochrany údajů agentury. Tato opatření budou stanovena po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů. Aniž jsou dotčeny články 11b a 11c, může agentura zpracovávat osobní údaje pro administrativní účely.
Článek 11b
Zpracování osobních údajů v souvislosti se společnými návratovými operacemi
1. Při výkonu svých úkolů během organizace a koordinace společných návratových operací členských států uvedených v článku 9 může agentura zpracovávat osobní údaje osob, na něž se tyto společné návratové operace vztahují.
2. Při zpracovávání těchto osobních údajů musí být dodržovány zásady nezbytnosti a proporcionality. Jejich zpracování je přísně omezeno zejména na ty osobní údaje, které jsou požadovány pro účely společných návratových operací.
3. Osobní údaje se vymažou, jakmile je dosaženo účelu, pro který byly shromážděny, a to nejpozději deset dní po skončení společné návratové operace.
4. Pokud osobní údaje nepředá dopravci členský stát, může tyto údaje předat agentura.
5. Tento článek se použije v souladu s opatřeními uvedenými v článku 11a.
Článek 11c
Zpracování osobních údajů shromážděných během společných operací, pilotních projektů a zásahů rychlé reakce
1. Aniž je dotčena pravomoc členských států shromažďovat osobní údaje v souvislosti se společnými operacemi, pilotními projekty a zásahy rychlé reakce a na základě omezení stanovených v odstavcích 2 a 3 může agentura dále zpracovávat osobní údaje shromážděné členskými státy během těchto operačních činností a předané agentuře s cílem přispět k bezpečnosti vnějších hranic členských států.
2. Toto další zpracovávání osobních údajů agenturou se omezuje na osobní údaje týkající se osob, které příslušné orgány členských států důvodně podezírají z účasti na přeshraniční trestné činnosti, z napomáhání nepovolenému přistěhovalectví nebo z obchodování s lidmi ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) směrnice Rady č. 2002/90/ES ze dne 28. listopadu 2002, kterou se definuje napomáhání k nepovolenému vstupu, přechodu a pobytu (21).
3. Osobní údaje uvedené v odstavci 2 agentura dále zpracovává pouze pro tyto účely:
a)
předání v jednotlivých případech Europolu nebo jinému donucovacímu orgánu Unie podle článku 13;
b)
použití pro přípravu analýzy rizik uvedené v článku 4. Ve výsledku analýzy rizik se údaje anonymizují.
4. Osobní údaje se po předání Europolu nebo jiným subjektům Unie či po využití pro přípravu analýzy rizik uvedené v článku 4 vymažou. Období uchovávání údajů v žádném případě nepřekročí tři měsíce od data shromáždění těchto údajů.
5. Při zpracovávání těchto osobních údajů musí být dodržovány zásady nezbytnosti a proporcionality. Osobní údaje agentura nepoužije pro účely vyšetřování, které je i nadále v pravomoci příslušných orgánů členských států.
Je zejména přísně omezeno na ty osobní údaje, které jsou požadovány pro účely uvedené v odstavci 3.
6. Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001 je další předávání nebo sdělování osobních údajů, které zpracovává agentura, třetím zemím nebo třetím stranám zakázáno.
7. Tento článek se použije v souladu s opatřeními uvedenými v článku 11a.
Článek 11d
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (22). Tyto předpisy se uplatní mimo jiné na výměnu, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností.
2. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných informací, jak jsou stanoveny v rozhodnutí uvedeném v odstavci 1 tohoto článku a jak je provádí Komise. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování těchto bezpečnostních zásad.
19)
Články 13 a 14 se nahrazují tímto:
„Článek 13
Spolupráce se subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi
Agentura může spolupracovat s Europolem, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva (dále jen ‚agentura pro základní práva‘) a dalšími subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravené tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování EU a s ustanoveními o pravomocích těchto subjektů. Agentura v každém případě informuje Evropský parlament o každém takovém ujednání.
Další předávání nebo sdělování osobních údajů, které zpracovává agentura, jiným subjektům nebo institucím Unie podléhá zvláštním pracovním ujednáním o výměně osobních údajů a může se činit pouze po předchozím schválení evropským inspektorem ochrany údajů.
Agentura může rovněž se souhlasem dotyčných členských států zvát pozorovatele ze Unie nebo z mezinárodních organizací k účasti na svých činnostech uvedených v článcích 3, 4 a 5, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. Účast těchto pozorovatelů se může v případě činností uvedených v článcích 4 a 5 uskutečnit pouze se souhlasem dotyčných členských států a v případě činností uvedených v článku 3 pouze se souhlasem hostitelského členského státu. Podrobná pravidla pro účast pozorovatelů se zahrnou do operačního plánu uvedeného v čl. 3a odst. 1. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
Článek 14
Usnadnění operativní spolupráce se třetími zeměmi a spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí
1. Agentura usnadňuje v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie, mimo jiné v oblasti lidských práv.
Agentura a členské státy dodržují normy rovnocenné alespoň normám stanoveným v právních předpisech Unie také v případě, že spolupráce se třetími zeměmi probíhá na území těchto zemí.
Navázání spolupráce se třetími zeměmi slouží k propagaci norem evropské správy hranic, které mimo jiné zahrnují dodržování základních práv a lidské důstojnosti.
2. Agentura může spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro záležitosti upravené tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování EU. Tato pracovní ujednání se vztahují pouze na řízení operativní spolupráce.
3. Agentura může do třetích zemí vyslat své styčné úředníky, kteří by měli při plnění svých povinností požívat nejvyšší možné ochrany. Styční úředníci jsou zapojeni do místních nebo regionálních sítí pro spolupráci styčných úředníků členských států odpovědných za oblast přistěhovalectví vytvořených podle nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (23). Styční úředníci jsou vysláni pouze do těch třetích zemí, ve kterých postupy při správě hranic respektují minimální normy v oblasti lidských práv. Jejich vyslání schvaluje správní rada. Při vysílání styčných úředníků by měly být v rámci vnější politiky Unie upřednostněny ty třetí země, které podle analýzy rizik představují zemi původu nebo zemi tranzitu pro nepovolené přistěhovalectví. Na základě vzájemnosti může rovněž agentura na omezenou dobu přijmout styčné úředníky vyslané třetími zeměmi. Správní rada přijme v souladu s článkem 24 na návrh výkonného ředitele seznam priorit pro daný rok.
4. V souladu s právem Unie a základními právy zahrnují úkoly styčných úředníků agentury navazování a udržování kontaktů s příslušnými orgány třetí země, do které jsou vysláni, a to s cílem přispět k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a k boji proti němu a k navracení nelegálních migrantů.
5. Agentura může využívat finanční prostředky Unie v souladu s ustanoveními příslušných nástrojů na podporu politiky vnějších vztahů Unie. Může ve třetích zemích zahájit a financovat projekty technické pomoci týkající se záležitostí upravených tímto nařízením.
6. Agentura může rovněž se souhlasem dotyčných členských států zvát pozorovatele ze třetích zemí k účasti na svých činnostech uvedených v článcích 3, 4 a 5, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. Účast těchto pozorovatelů se může v případě činností uvedených v článcích 4 a 5 uskutečnit pouze se souhlasem dotyčných členských států a v případě činností uvedených v článku 3 pouze se souhlasem hostitelského členského státu. Podrobná pravidla pro účast pozorovatelů se zahrnou do operačního plánu uvedeného v čl. 3a odst. 1. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
7. Členské státy mohou do dvoustranných smluv uzavíraných se třetími zeměmi ve smyslu čl. 2 odst. 2 začlenit případná ustanovení týkající se úlohy a pravomocí agentury, zejména pokud jde o uplatňování výkonných pravomocí členů jednotek vyslaných agenturou během společných operací nebo pilotních projektů uvedených v článku 3.
8. K činnostem uvedeným v odstavcích 2 a 3 tohoto článku zaujímá Komise stanovisko a Evropský parlament je o těchto činnostech co nejdříve plně informován.
20)
V článku 15 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.“
21)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 15a
Dohoda o sídle
Agentura a členský stát, ve kterém agentura sídlí, uzavřou po obdržení souhlasu správní rady dohodu o sídle, v níž se stanoví nezbytná opatření související s umístěním agentury poskytnutém v tomto členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, jakož i zvláštní pravidla, která se v tomto členském státě vztahují na výkonného ředitele, náměstka výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky. Členský stát, ve kterém agentura sídlí, by měl poskytnout co nelepší podmínky pro zajištění řádného fungování agentury, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.“
22)
Článek 17 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Pro účely provedení čl. 3b odst. 5 mohou být koordinátorem podle čl. 8g jmenováni pouze zaměstnanci agentury, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie nebo hlava II pracovní řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Pro účely provedení čl. 3b odst. 3 mohou být do evropských jednotek pohraniční stráže vysláni pouze národní odborníci dočasně přidělení agentuře členskými státy. Agentura jmenuje národní odborníky, kteří se připojí k evropským jednotkám pohraniční stráže, v souladu s uvedeným článkem.“;
b)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„4. Správní rada přijme nezbytná prováděcí opatření po dohodě s Komisí podle článku 110 služebního řádu úředníků Evropské unie.
5. Správní rada může přijmout ustanovení umožňující dočasné přidělení národních odborníků členských států agentuře. Tato ustanovení zohlední požadavky stanovené v čl. 3b odst. 3, a to zejména skutečnost, že jsou považováni za vyslané příslušníky a že mají úkoly a pravomoci podle článku 10. Mezi tato ustanovení patří ustanovení o podmínkách vyslání.“
23)
Článek 20 se mění takto:
a)
odstavec 2 se mění takto:
i)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
stanoví organizační strukturu agentury a přijímá zaměstnaneckou politiku agentury, zejména víceletý plán zaměstnanecké politiky. V souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (24), předloží Komisi víceletý plán zaměstnanecké politiky, který po získání jejího příznivého stanoviska předloží dále rozpočtovému orgánu;
ii)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„i)
přijímá víceletý plán agentury popisující budoucí dlouhodobou strategii v oblasti činností agentury.“;
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Správní rada může výkonnému řediteli radit v jakékoli otázce, která se týká výlučně rozvoje operativního řízení na vnějších hranicích, včetně činností týkajících se výzkumu uvedených v článku 6.“
24)
Článek 21 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se poslední věta nahrazuje tímto:
„Mohou být jmenováni opětovně.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Činnosti agentury se účastní země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Ve správní radě mají jednoho zástupce a jednoho náhradníka. Podle odpovídajících ustanovení jejich dohod o přidružení byla vypracována ujednání, která určují povahu a rozsah účasti těchto zemí na činnosti agentury a podrobná pravidla pro tuto účast, včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.“
25)
Článek 25 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů, zejména o provádění a sledování strategie pro oblast základních práv, obecnou výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, pracovní program pro nadcházející rok a víceletý plán agentury uvedený v čl. 20 odst. 2 písm. i).“;
b)
v odstavci 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„g)
zajišťovat provádění operačních plánů uvedených v článcích 3a a 8e.“
26)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 26a
Strategie pro oblast základních práv
1. Agentura vypracuje, dále rozvine a provede svou strategii pro oblast základních práv. Agentura zavede účinný mechanismus pro sledování dodržování základních práv při všech svých činnostech.
2. Agentura zřídí poradní fórum, které je výkonnému řediteli a správní radě nápomocno v otázkách základních práv. Agentura vyzve Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, agenturu pro základní práva, vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky a další příslušné organizace k účasti na poradním fóru. Správní rada přijme na návrh výkonného ředitele rozhodnutí o složení a pracovních metodách poradního fóra, jakož i o způsobu předávání informací tomuto fóru.
S poradním fórem se vedou konzultace o dalším rozvoji a provádění strategie pro oblast základních práv, kodexu chování a společných hlavních osnov.
Poradní fórum vypracuje každoročně zprávu o své činnosti. Tato zpráva se zpřístupní veřejnosti.
3. Správní rada určí úředníka pro otázky základních práv. Tato osoba musí mít nezbytnou kvalifikaci a zkušenosti v oblasti základních práv. Úředník pro otázky základních práv je při výkonu svých povinností nezávislý a podává zprávy přímo správní radě a poradnímu fóru. Tento úředník podává zprávy pravidelně, a přispívá tak k mechanismu sledování základních práv.
4. Úředník pro otázky základních práv a poradní fórum mají přístup ke všem informacím týkajícím se dodržování základních práv v souvislosti se všemi činnostmi agentury.“
27)
V článku 33 se vkládají nové odstavce, které znějí:
„2a. První hodnocení po vstupu nařízení Evropského parlamentu a Rady 25. října 2011 (EU) č. 1168/2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (25), v platnost analyzuje rovněž potřebu dalšího zlepšení koordinace správy vnějších hranic členských států, včetně možnosti vytvoření evropského systému pohraniční stráže.
2b. Hodnocení zahrnuje zvláštní analýzu způsobu, jak byla při uplatňování tohoto nařízení dodržována Listina základních práv.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1168/2011
z 25. októbra 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 74 a článok 77 ods. 2 písm. b) a d),
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Vytvorenie prezieravej a komplexnej európskej migračnej politiky založenej na ľudských právach, solidarite a zodpovednosti, najmä v prípade tých členských štátov, ktoré sú vystavené osobitným a neprimeraným tlakom, zostáva kľúčovým politickým cieľom Únie.
(2)
Politika Únie v oblasti vonkajších hraníc sa zameriava na integrované riadenie hraníc zabezpečujúce jednotnú a vysokú úroveň hraničnej kontroly a hraničného dozoru, ktoré sú prirodzeným dôsledkom voľného pohybu osôb v rámci Únie a základnou súčasťou priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Na tento účel sa predpokladá stanovenie spoločných pravidiel o normách a postupoch pri kontrole a dozore vonkajších hraníc.
(3)
Účinné vykonávanie spoločných pravidiel o normách a postupoch pri kontrole a dozore vonkajších hraníc členských štátov si vyžaduje zvýšenú koordináciu operačnej spolupráce členských štátov.
(4)
Účinné riadenie vonkajších hraníc prostredníctvom hraničných kontrol a hraničného dozoru prispieva k boju proti neoprávnenému prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi a k znižovaniu ohrozenia vnútornej bezpečnosti, verejného poriadku, verejného zdravia a medzinárodných vzťahov členských štátov.
(5)
Kontrola vonkajších hraníc je v záujme nielen členského štátu, na ktorého hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu vnútorných hraníc.
(6)
V roku 2004 Rada prijala nariadenie (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (3) (Frontex) (ďalej len „agentúra“), ktorá začala svoju činnosť v máji 2005. Nariadenie (ES) č. 2007/2004 bolo zmenené a doplnené v roku 2007 nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 z 11. júla 2007, ktorým sa ustanovuje mechanizmus na zriadenie rýchlych pohraničných zásahových tímov (4).
(7)
Ďalšie posilnenie úlohy agentúry je v súlade s cieľom Únie vypracovať politiku na postupné zavádzanie koncepcie integrovaného systému riadenia hraníc. Agentúra by v rámci limitov svojho mandátu mala podporovať členské štáty pri uplatňovaní tejto koncepcie v zmysle záverov Rady o integrovanom riadení hraníc zo 4. a 5. decembra 2006.
(8)
Viacročný program pre priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý slúži občanom (Štokholmský program), prijatý Európskou radou 10. a 11. decembra 2009, vyzýva na objasnenie a posilnenie úlohy agentúry v súvislosti s riadením vonkajších hraníc.
(9)
Mandát agentúry by sa mal preto upraviť, a to predovšetkým v záujme posilnenia operačných kapacít agentúry, ako aj v záujme zabezpečenia toho, aby všetky prijaté opatrenia boli vzhľadom na sledované ciele primerané a účinné a aby plne rešpektovali základné práva, ako aj práva utečencov a žiadateľov o azyl, predovšetkým vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia.
(10)
Súčasné možnosti poskytovania účinnej pomoci členským štátom v súvislosti s operačnými aspektmi riadenia vonkajších hraníc by sa mali posilniť, pokiaľ ide o dostupné technické zdroje. Agentúra by mala byť schopná naplánovať s dostatočnou presnosťou koordináciu spoločných operácií alebo pilotných projektov.
(11)
Stanovenie minimálnej úrovne technického vybavenia poskytovaného agentúrou a/alebo povinne poskytovaného členskými štátmi na základe každoročných bilaterálnych rokovaní a dohôd vo veľkej miere prispeje k lepšiemu plánovaniu a realizácii plánovaných operácií koordinovaných agentúrou.
(12)
Agentúra by mala viesť záznamy o technickom vybavení, ktoré vlastnia členské štáty alebo agentúra, ako aj o vybavení v spoluvlastníctve členských štátov a agentúry, a to prostredníctvom zriadenia a vedenia centralizovaného registra rezervy technického vybavenia. Táto rezerva by mala obsahovať minimálny kontingent podľa jednotlivých kategórií technického vybavenia potrebný na zabezpečenie vykonávania činnosti agentúry.
(13)
Na zaistenie účinných operácií by agentúra mala zriadiť tímy pohraničnej stráže. Členské štáty by mali prispieť do uvedených tímov primeraným počtom kvalifikovaných príslušníkov pohraničnej stráže a ich pripravením na nasadenie, pokiaľ nečelia výnimočnej situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh.
(14)
Agentúra by mala byť schopná prispievať do týchto tímov prostredníctvom poskytnutia príslušníkov pohraničnej stráže, ktorých členské štáty vyslali do agentúry na polotrvalom základe. Títo príslušníci by mali pri vykonávaní svojich úloh a právomocí podliehať rovnakému právnemu rámcu ako prizvaní príslušníci pohraničnej stráže, ktorých do týchto tímov priamo pridelili členské štáty. Agentúra by mala prispôsobiť svoje vnútorné predpisy vyslaným národným expertom a tak umožniť hostiteľskému členskému štátu vydávať priame pokyny príslušníkom pohraničnej stráže počas spoločných operácií a pilotných projektov.
(15)
Dobre definovaný operačný plán, ktorého súčasťou je hodnotenie a povinné hlásenie udalostí, dohodnutý pred začiatkom spoločných operácií alebo pilotných projektov agentúrou a hostiteľským členským štátom v konzultácii so zúčastnenými členskými štátmi, do veľkej miery prispeje k cieľom tohto nariadenia vďaka harmonizovanejším postupom v oblasti koordinácie spoločných operácií a pilotných projektov.
(16)
Systém hlásenia udalostí by agentúra mala využívať na to, aby príslušným vnútroštátnym verejným orgánom a svojej riadiacej rade (ďalej len „riadiaca rada“) odovzdala všetky informácie týkajúce sa dôveryhodných tvrdení predovšetkým o porušení nariadenia (ES) č. 2007/2004 alebo Kódexu schengenských hraníc ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (5), ako aj základných práv počas spoločných operácií, pilotných projektov alebo rýchlych zásahov.
(17)
Ukázalo sa, že kľúčovým prvkom riadenia operácií na vonkajších hraniciach je analýza rizík. Jej kvalita by sa mala zlepšiť pomocou metódy hodnotenia schopnosti členských štátov čeliť aktuálnym problémom vrátane súčasných a budúcich hrozieb a tlakov na vonkajších hraniciach. Týmito hodnoteniami by však nemal byť dotknutý schengenský mechanizmus hodnotenia.
(18)
Agentúra by mala na európskej úrovni zabezpečovať odbornú prípravu inštruktorov národných pohraničných stráží členských štátov, ktorá by sa mala okrem iného zameriavať aj na problematiku základných práv, prístupu k medzinárodnej ochrane a k azylovému konaniu, a dodatočnú odbornú prípravu a semináre pre úradníkov príslušných národných útvarov zamerané na kontrolu a dozor vonkajších hraníc, ako aj na problematiku odsunu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov. Agentúra môže v spolupráci s členskými štátmi organizovať vzdelávaciu činnosť vrátane výmenného programu na ich území. Členské štáty by mali zahrnúť výsledky činnosti, ktoré agentúra v tejto oblasti dosiahla, do národných vzdelávacích programov svojej pohraničnej stráže.
(19)
Agentúra by mala sledovať pokrok pri výskumných činnostiach relevantných v tejto oblasti, sama k týmto činnostiam prispievať a tieto informácie ďalej postupovať Komisii a členským štátom.
(20)
Vo väčšine členských štátov patria operatívne aspekty návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, do právomocí orgánov zodpovedných za kontrolu vonkajších hraníc. Keďže vykonávanie týchto úloh na úrovni Únie prináša jasnú pridanú hodnotu, agentúra by mala v plnom súlade s politikou Únie v oblasti návratu zabezpečovať koordináciu a organizáciu spoločných operácií návratu vykonávaných členskými štátmi a stanoviť osvedčené postupy v oblasti získavania cestovných dokladov a definovať kódex správania, ktorý sa bude uplatňovať počas návratu štátnych príslušníkov tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov. Žiadne finančné prostriedky zo zdrojov Únie by sa nemali vyčleniť na činnosti alebo operácie, ktoré sa neuskutočňujú v súlade s Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta základných práv“).
(21)
Agentúra môže v záujme plnenia svojej misie a v rozsahu potrebnom na splnenie svojich úloh spolupracovať s Europolom, Európskym podporným úradom pre azyl, Agentúrou Európskej únie pre základné práva a inými agentúrami a orgánmi Únie, príslušnými orgánmi tretích krajín a medzinárodnými organizáciami príslušnými v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 2007/2004, v rámci pracovných dojednaní uzavretých v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Agentúra by mala uľahčovať operačnú spoluprácu členských štátov a tretích krajín v rámci politiky vonkajších vzťahov Únie.
(22)
Spolupráca s tretími krajinami v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 2007/2004, je čoraz dôležitejšia. V záujme vytvorenia solídneho modelu spolupráce s príslušnými tretími krajinami by agentúra mala mať možnosť iniciovať a financovať projekty technickej pomoci a nasadiť styčných dôstojníkov do tretích krajín v spolupráci s príslušnými orgánmi týchto krajín. Agentúra by mala mať možnosť vyzvať pozorovateľov z tretích krajín, aby sa po absolvovaní potrebnej odbornej prípravy zapojili do jej činností. Nadviazanie spolupráce s tretími krajinami je dôležité aj z hľadiska presadzovania úniových noriem v oblasti riadenia hraníc vrátane rešpektovania základných práv a ľudskej dôstojnosti.
(23)
V záujme zabezpečenia otvorených a transparentných pracovných podmienok a rovnakého zaobchádzania so zamestnancami by sa na zamestnancov a výkonného riaditeľa agentúry mal vzťahovať Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (6) vrátane pravidiel týkajúcich sa služobného tajomstva alebo iných rovnocenných povinností zachovávať mlčanlivosť.
(24)
Riadiaca rada by okrem toho mala prijať ustanovenia, na základe ktorých možno národných expertov z členských štátov vyslať do agentúry. Takéto ustanovenia by mali okrem iného stanoviť, že vyslaní národní členovia pohraničnej stráže nasadzovaní v spoločných operáciách, pilotných projektoch alebo rýchlych zásahoch sa považujú za prizvaných príslušníkov s ich príslušnými úlohami a právomocami.
(25)
Na spracúvanie osobných údajov agentúrou sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracúvanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (7). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by mal preto monitorovať spracúvanie osobných údajov agentúrou a mal by mať právomoc získať od agentúry prístup k všetkým informáciám potrebným na svoje vyšetrovanie.
(26)
Pri spracúvaní osobných údajov členskými štátmi sa plne uplatňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (8).
(27)
Agentúra by sa mala pri zabezpečovaní prevádzkového riadenia informačných systémov riadiť európskymi a medzinárodnými normami vrátane noriem v oblasti ochrany údajov, zohľadňujúc najvyššie odborné požiadavky.
(28)
Nariadenie (ES) č. 2007/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(29)
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v ZFEÚ a v Charte základných práv, predovšetkým ľudskú dôstojnosť, zákaz mučenia a neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestu, právo na slobodu a bezpečnosť, právo na ochranu osobných údajov, právo na azyl, zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia („non-refoulement“), zásadu nediskriminácie, práva dieťaťa a právo na účinný prostriedok nápravy. Členské štáty by mali toto nariadenie uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami. Akékoľvek použitie sily by malo byť v súlade s vnútroštátnym právom hostiteľského členského štátu a so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality.
(30)
Uplatňovanie tohto nariadenia by nemalo mať vplyv na záväzky členských štátov podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori a Ženevského dohovoru o právnom postavení utečencov.
(31)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k vytvoreniu integrovaného riadenia operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa.
(32)
Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode (10). Z tohto dôvodu by delegácie Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva mali pôsobiť ako členovia riadiacej rady, avšak s obmedzenými hlasovacími právami.
(33)
Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A, B a G rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (12). Delegácia Švajčiarskej konfederácie by preto mala mať účasť v riadiacej rade, avšak s obmedzenými hlasovacími právami.
(34)
Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A, B a G rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (14). Delegácia Lichtenštajnského kniežactva by preto mala mať účasť v riadiacej rade, avšak s obmedzenými hlasovacími právami.
(35)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude implementovať do svojho vnútroštátneho práva.
(36)
Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (15); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(37)
Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (16); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(38)
Agentúra by mala uľahčovať organizáciu operačných činností, v rámci ktorých môžu členské štáty využívať odborné znalosti a vybavenie, ktoré sú Írsko a Spojené kráľovstvo ochotné poskytnúť, a to v súlade s modalitami, o ktorých jednotlivo pre každý prípad rozhodne riadiaca rada. Z tohto dôvodu by zástupcovia Írska a Spojeného kráľovstva mali byť prizvaní na všetky zasadnutia riadiacej rady s cieľom umožniť im plne sa zúčastňovať na rokovaniach o príprave takýchto operačných činností.
(39)
Medzi Španielskym kráľovstvom a Spojeným kráľovstvom existuje spor, pokiaľ ide o vymedzenie hraníc Gibraltáru.
(40)
Pozastavenie uplatňovania tohto nariadenia na hranice Gibraltáru neznamená žiadnu zmenu v príslušných pozíciách dotknutých štátov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny a doplnenia
Nariadenie (ES) č. 2007/2004 sa mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 1 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:
„2. Berúc do úvahy, že za kontrolu a dozor vonkajších hraníc zodpovedajú členské štáty, agentúra ako orgán Únie vymedzený v článku 15 a v súlade s článkom 19 tohto nariadenia uľahčuje a zabezpečuje účinnejšie uplatňovanie existujúcich i budúcich opatrení Únie, ktoré sa týkajú riadenia vonkajších hraníc, najmä Kódexu schengenských hraníc ustanoveného nariadením (ES) č. 562/2006 (17). Robí tak prostredníctvom zabezpečovania koordinácie činností členských štátov pri vykonávaní týchto opatrení, čím prispieva k účinnej, vysokej a jednotnej úrovni kontroly osôb a dozoru na vonkajších hraniciach členských štátov.
Agentúra pri plnení svojich úloh v plnej miere dodržiava príslušné právo Únie vrátane Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta základných práv“), príslušné medzinárodné právo vrátane Ženevského dohovoru o postavení utečencov z 28. júla 1951 (ďalej len „ženevský dohovor“), záväzky v súvislosti s prístupom k medzinárodnej ochrane, najmä zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia („non-refoulement“), a základné práva a zohľadňuje správy konzultačného fóra uvedeného v článku 26a tohto nariadenia.
3. Agentúra tiež poskytuje Komisii a členským štátom potrebnú technickú podporu a odborné znalosti pri riadení vonkajších hraníc a podporuje solidaritu medzi členskými štátmi, najmä tými, ktoré sú vystavené osobitným alebo neprimeraným tlakom.
2.
Článok 1a sa mení a dopĺňa takto:
a)
Vkladá sa tento bod:
„1a.
‚tímy európskej pohraničnej stráže‘ sú na účely článkov 3, 3b, 3c, 8 a 17 tímy, ktoré sú nasadzované v rámci spoločných operácií a pilotných projektov; na účely článkov 8a až 8g tímy, ktoré sú nasadzované na rýchle pohraničné zásahy (ďalej len ‚rýchle zásahy‘) v zmysle nariadenia (ES) č. 863/2007 (18), a na účely článku 2 ods. 1 písm. ea) a g) a článku 5 tímy nasadzované počas spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych zásahov;
b)
Bod 2 sa nahrádza takto:
„2.
‚hostiteľský členský štát‘ je členský štát, v ktorom sa uskutočňuje spoločná operácia, pilotný projekt alebo rýchly zásah alebo z ktorého sa spúšťa;“.
c)
Body 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
„4.
‚členovia tímov‘ sú príslušníci pohraničnej stráže členských štátov, ktorí sú súčasťou tímov európskej pohraničnej stráže, okrem príslušníkov pohraničnej stráže hostiteľského členského štátu;
5.
‚dožadujúci členský štát‘ je členský štát, ktorého príslušné orgány žiadajú agentúru o organizovanie tímov rýchleho zásahu na jeho území;“.
3.
Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 1 sa mení a dopĺňa takto:
i)
písmená c) a d) sa nahrádzajú takto:
„c)
vykonáva analýzu rizík vrátane hodnotenia schopnosti členských štátov čeliť hrozbám a tlakom na ich vonkajších hraniciach;
d)
podieľa sa na rozvoji výskumu relevantného z hľadiska kontroly a dozoru na vonkajších hraniciach;“
ii)
vkladá sa toto písmeno:
„da)
pomáha členským štátom v situáciách, ktoré vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach, zohľadňujúc, že v niektorých situáciách môže prísť k humanitárnym núdzovým situáciám a námornej záchrane;“
iii)
písmeno e) sa nahrádza takto:
„e)
pomáha členským štátom v situáciách, ktoré vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach, najmä tým členským štátom, ktoré sú vystavené osobitným a neprimeraným tlakom;“
iv)
vkladá sa toto písmeno:
„ea)
zriaďuje tímy európskej pohraničnej stráže nasadzované počas spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych zásahov;“
v)
písmená f) a g) sa nahrádzajú takto:
„f)
poskytuje členským štátom potrebnú podporu vrátane, ak o to členský štát požiada, koordinácie alebo organizácie spoločných operácií návratu;
g)
nasadzuje príslušníkov pohraničnej stráže z tímov európskej pohraničnej stráže v členských štátoch na spoločné operácie, pilotné projekty a rýchle zásahy v súlade s nariadením (ES) č. 863/2007;“
vi)
dopĺňajú sa tieto písmená:
„h)
v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001 vytvára a prevádzkuje informačné systémy, ktoré umožňujú rýchlu a spoľahlivú výmenu informácií o vznikajúcich rizikách na vonkajších hraniciach, vrátane informačnej a koordinačnej siete zriadenej na základe rozhodnutia 2005/267/ES (19);
i)
poskytuje potrebnú pomoc pri vytváraní a prevádzkovaní európskeho systému hraničného dozoru a prípadne aj pri vytváraní spoločného prostredia na delenie sa o informácie, a to aj pokiaľ ide o interoperabilitu systémov.
b)
Vkladá sa tento odsek:
„1a. V súlade s právom Únie a medzinárodným právom nikoho nemožno v žiadnej krajine vylodiť ani inak odovzdať orgánom danej krajiny v rozpore so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada ‚non-refoulement‘), ani vylodiť alebo inak odovzdať v krajine, v ktorej hrozí riziko vyhostenia alebo vrátenia do inej krajiny v rozpore s uvedenou zásadou. Osobitné potreby detí, obetí obchodovania s ľuďmi, osôb vyžadujúcich zdravotnícku pomoc, osôb vyžadujúcich medzinárodnú ochranu a iných zraniteľných osôb sa riešia v súlade s právom Únie a medzinárodným právom.“
c)
V odseku 2 sa posledný pododsek nahrádza takto:
„Členské štáty informujú agentúru o týchto operačných opatreniach na vonkajších hraniciach, ktoré prekračujú rámec agentúry. Výkonný riaditeľ agentúry (ďalej len ‚výkonný riaditeľ‘) informuje o týchto opatreniach riadiacu radu agentúry (ďalej len ‚riadiaca rada‘) v pravidelných intervaloch a minimálne raz za rok.“
4.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 2a
Kódex správania
Agentúra vypracuje a ďalej vyvíja kódex správania platný pre všetky operácie, ktoré agentúra koordinuje. Kódex správania stanovuje postupy určené na zabezpečenie zásad právneho štátu a dodržiavania základných práv s osobitným dôrazom na neplnoleté osoby bez sprievodu dospelej osoby a zraniteľné osoby, ako aj na osoby hľadajúce medzinárodnú ochranu, platné pre všetky osoby, ktoré sa zúčastňujú na činnostiach agentúry.
Agentúra vypracuje kódex správania v spolupráci s konzultačným fórom uvedeným v článku 26a.“
5.
Článok 3 sa nahrádza takto:
„Článok 3
Spoločné operácie a pilotné projekty na vonkajších hraniciach
1. Agentúra hodnotí, schvaľuje a koordinuje návrhy členských štátov na spoločné operácie a pilotné projekty vrátane žiadostí členských štátov v súvislosti so situáciami, ktoré si vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc, najmä v prípadoch osobitných a neprimeraných tlakov.
Samotná agentúra môže iniciovať a vykonávať spoločné operácie a pilotné projekty v spolupráci so zapojenými členskými štátmi a so súhlasom hostiteľského členského štátu.
Môže rozhodovať aj o poskytnutí svojho technického vybavenia členským štátom, ktoré sa zúčastňujú na spoločných operáciách alebo pilotných projektoch.
Spoločným operáciám a pilotným projektom by mala predchádzať dôkladná analýza rizík.
1a. Agentúra môže po informovaní dotknutého členského štátu ukončiť spoločné operácie a pilotné projekty, a to v prípade neplnenia podmienok realizácie uvedených spoločných operácií alebo pilotných projektov.
Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na spoločnej operácii alebo pilotnom projekte, môžu požiadať agentúru o ukončenie uvedenej spoločnej operácie alebo pilotného projektu.
Domovský členský štát stanoví primerané disciplinárne alebo iné opatrenia v súlade so svojím vnútroštátnym právom v prípade porušení základných práv alebo záväzkov medzinárodnej ochrany počas spoločnej operácie alebo pilotného projektu.
Výkonný riaditeľ úplne alebo čiastočne pozastaví alebo ukončí spoločné operácie a pilotné projekty, ak sa domnieva, že takéto porušenia sú vážnej povahy alebo budú pravdepodobne naďalej pretrvávať.
1b. Agentúra v súlade s článkom 3b zriadi rezervnú skupinu príslušníkov pohraničnej stráže, tzv. tímy európskej pohraničnej stráže, na ich prípadné nasadenie počas spoločných operácií a pilotných projektov uvedených v odseku 1. Agentúra rozhoduje o nasadení ľudských zdrojov a technického vybavenia v súlade s článkami 3a a 7.
2. Agentúra môže pôsobiť prostredníctvom svojich špecializovaných pobočiek podľa článku 16 pri praktickom organizovaní spoločných operácií a pilotných projektov.
3. Agentúra hodnotí výsledky spoločných operácií a pilotných projektov a do 60 dní od ukončenia uvedených spoločných operácií a pilotných projektov predkladá riadiacej rade podrobné hodnotiace správy spolu s pozorovaniami dôstojníka pre základné práva uvedeného v článku 26a. Agentúra v záujme zvýšenia kvality, koherencie a účinnosti budúcich spoločných operácií a pilotných projektov vykonáva komplexné porovnávacie analýzy výsledkov a zahrnie ich do svojej súhrnnej správy podľa článku 20 ods. 2 písm. b).
4. Agentúra financuje alebo spolufinancuje spoločné operácie a pilotné projekty uvedené v odseku 1 prostredníctvom príspevkov zo svojho rozpočtu v súlade s finančnými pravidlami, ktoré sa uplatňujú na agentúru.
5. Odseky 1a a 4 sa uplatňujú aj na rýchle zásahy.“
6.
Vkladajú sa tieto články:
„Článok 3a
Organizačné aspekty spoločných operácií a pilotných projektov
1. Výkonný riaditeľ vypracuje operačný plán pre spoločné operácie a pilotné projekty uvedené v článku 3 ods. 1. Výkonný riaditeľ a hostiteľský členský štát po konzultácii s členskými štátmi, ktoré sa zúčastňujú na spoločnej operácii alebo pilotnom projekte, schvália operačný plán s podrobnými údajmi o organizačných aspektoch v dostatočnom časovom predstihu pred plánovaným začiatkom uvedenej spoločnej operácie alebo pilotného projektu.
V operačnom pláne sa zohľadnia všetky aspekty, ktoré sa uznajú za potrebné na vykonanie spoločnej operácie alebo pilotného projektu, vrátane:
a)
opisu situácie spolu s postupom vykonávania a cieľmi nasadenia vrátane operačného cieľa;
b)
predpokladaného trvania spoločnej operácie alebo pilotného projektu;
c)
zemepisnej oblasti, v ktorej sa spoločná operácia alebo pilotný projekt uskutoční;
d)
opisu úloh a osobitných pokynov pre prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže vrátane možnosti nahliadnutia do databáz povolených služobných zbraní, streliva a výstroja v hostiteľskom členskom štáte;
e)
zloženia tímov prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže, ako aj nasadenia ďalšieho relevantného personálu;
f)
ustanovení v oblasti velenia a kontroly vrátane mien a hodností príslušníkov pohraničnej stráže hostiteľského členského štátu zodpovedných za spoluprácu s prizvanými príslušníkmi a agentúrou, najmä tých príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí majú počas obdobia nasadenia veliteľskú právomoc, a postavenia prizvaných príslušníkov v štruktúre velenia;
g)
technického vybavenia, ktoré má byť počas spoločnej operácie alebo pilotného projektu nasadené, vrátane konkrétnych požiadaviek, ako sú podmienky používania, požadovaný obsluhujúci personál, preprava a ostatné logistické aspekty, ako aj finančné ustanovenia;
h)
podrobných ustanovení o okamžitom hlásení udalostí agentúrou riadiacej rade a príslušným vnútroštátnym verejným orgánom;
i)
systému predkladania správ a hodnotenia obsahujúceho normy pre hodnotiace správy a konečný dátum na predloženie záverečnej hodnotiacej správy v súlade s článkom 3 ods. 3;
j)
v prípade operácií na mori osobitných informácií o uplatňovaní príslušnej jurisdikcie a právnych predpisov v zemepisnej oblasti, v ktorej sa spoločná operácia alebo pilotný projekt vykonáva, vrátane odkazov na medzinárodné právo a právo Únie v oblasti zásahov, námorných záchranných operácií a vyloďovania;
k)
podrobností o spolupráci s tretími krajinami, inými agentúrami Únie a orgánmi alebo medzinárodnými organizáciami.
2. Pri všetkých zmenách a doplneniach či úprave operačného plánu sa vyžaduje súhlas výkonného riaditeľa a hostiteľského členského štátu. Agentúra ihneď zašle zúčastneným členským štátom kópiu zmeneného a doplneného alebo upraveného operačného plánu.
3. Agentúra v rámci svojich koordinačných úloh zabezpečuje operatívne vykonávanie všetkých organizačných aspektov vrátane prítomnosti zamestnancov agentúry počas spoločných operácií a pilotných projektov uvedených v tomto článku.
Článok 3b
Zloženie a nasadenie tímov európskej pohraničnej stráže
1. Na základe návrhu výkonného riaditeľa rozhoduje riadiaca rada absolútnou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom o profiloch a celkovom počte príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí majú byť k dispozícii pre tímy európskej pohraničnej stráže. Rovnaký postup sa uplatňuje v súvislosti s každou následnou zmenou profilov a celkového počtu príslušníkov. Členské štáty prispievajú do tímov európskej pohraničnej stráže prostredníctvom vnútroštátnej rezervy vytvorenej na základe rôznych vymedzených profilov, z ktorej menujú príslušníkov pohraničnej stráže zodpovedajúcich požadovaným profilom.
2. Príspevok členských štátov k špecifickým spoločným operáciám a pilotným projektom na nasledujúci rok z hľadiska príslušníkov pohraničnej stráže sa plánuje na základe každoročných dvojstranných rokovaní a dohôd medzi agentúrou a členskými štátmi. V súlade s týmito dohodami členské štáty poskytnú na žiadosť agentúry príslušníkov pohraničnej stráže na nasadenie, pokiaľ nečelia výnimočnej situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh. Takáto žiadosť sa predkladá minimálne 45 dní pred plánovaným nasadením. Autonómia domovského členského štátu v súvislosti s výberom personálu a trvaním nasadenia zostáva nedotknutá.
3. Agentúra prispieva do tímov európskej pohraničnej stráže aj poskytnutím kompetentných príslušníkov pohraničnej stráže, ktorých podľa článku 17 ods. 5 vysielajú členské štáty ako národných expertov. Príspevok členských štátov z hľadiska vysielania príslušníkov pohraničnej stráže do agentúry na nasledujúci rok sa plánuje na základe výročných dvojstranných rokovaní a dohôd medzi agentúrou a členskými štátmi.
V súlade s týmito dohodami členské štáty poskytnú príslušníkov pohraničnej stráže na vyslanie s výnimkou prípadov, ak by to vážne ovplyvnilo plnenie vnútroštátnych úloh. V takých situáciách môžu členské štáty svojich vyslaných príslušníkov pohraničnej stráže odvolať.
Maximálna dĺžka takéhoto vyslania nepresiahne šesť mesiacov v rámci 12-mesačného obdobia. Na účely tohto nariadenia sa vyslaní príslušníci považujú za prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže, pričom ich úlohy a právomoci sú stanovené v článku 10. Členský štát, ktorý vyslal príslušníkov pohraničnej stráže, sa na účely uplatňovania článkov 3c, 10 a 10b považuje za domovský členský štát vymedzený v článku 1a bode 3. Ostatní dočasní zamestnanci agentúry, ktorí nie sú kvalifikovaní na vykonávanie funkcií súvisiacich s kontrolou hraníc, sa počas spoločných operácií a pilotných projektov nasadzujú len na koordinačné úlohy.
4. Členovia tímov európskej pohraničnej stráže plne rešpektujú pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí základné práva vrátane práva na prístup k azylovým konaniam a na ľudskú dôstojnosť. Všetky opatrenia, ktoré prijmú pri plnení úloh a vykonávaní právomocí, sú primerané cieľom, ktoré tieto opatrenia sledujú. Pri plnení svojich úloh a vykonávaní právomocí nediskriminujú osoby na základe pohlavia, rasy ani etnického pôvodu, vierovyznania alebo presvedčenia, zdravotného postihnutia, veku ani sexuálnej orientácie.
5. Agentúra vymenuje v súlade s článkom 8g koordinujúceho dôstojníka pre každú spoločnú operáciu alebo pilotný projekt, pri ktorých dôjde k nasadeniu tímov európskej pohraničnej stráže.
Úlohou koordinujúceho dôstojníka je podporovať spoluprácu a koordináciu medzi hostiteľskými a zúčastnenými členskými štátmi.
6. Agentúra v súlade s článkom 8h hradí náklady, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s tým, že podľa odseku 1 tohto článku poskytnú príslušníkov pohraničnej stráže pre tímy európskej pohraničnej stráže.
7. Agentúra každoročne informuje Európsky parlament o počte príslušníkov pohraničnej stráže, ktorých každý členský štát vyčlenil pre tímy európskej pohraničnej stráže v súlade s týmto článkom.
Článok 3c
Pokyny pre tímy európskej pohraničnej stráže
1. Počas nasadenia tímov európskej pohraničnej stráže im vydáva pokyny hostiteľský členský štát v súlade s operačným plánom uvedeným v článku 3a ods. 1.
2. Agentúra môže prostredníctvom svojho koordinujúceho dôstojníka uvedeného v článku 3b ods. 5 predložiť hostiteľskému členskému štátu svoje stanoviská k pokynom uvedeným v odseku 1. Ak tak urobí, hostiteľský členský štát vezme tieto stanoviská na vedomie.
3. V súlade s článkom 8g hostiteľský členský štát poskytuje koordinujúcemu dôstojníkovi všetku potrebnú pomoc vrátane neobmedzeného prístupu k tímom európskej pohraničnej stráže počas celého obdobia ich nasadenia.
4. Členovia tímov európskej pohraničnej stráže naďalej podliehajú pri plnení úloh a vykonávaní právomocí disciplinárnym opatreniam svojho domovského členského štátu.“
7.
Článok 4 sa nahrádza takto:
„Článok 4
Analýza rizík
Agentúra vypracuje a uplatňuje spoločný integrovaný model analýzy rizík.
Vypracúva všeobecné a špecifické analýzy rizík, ktoré sa predkladajú Rade a Komisii.
Na účely analýzy rizík môže agentúra po predchádzajúcej porade s dotknutými členskými štátmi vyhodnocovať ich schopnosť čeliť aktuálnym problémom vrátane súčasných a budúcich hrozieb a tlakov na vonkajších hraniciach, najmä v prípade členských štátov, ktoré čelia osobitným a neprimeraným tlakom. Agentúra môže na tento účel vyhodnocovať národné štruktúry, vybavenie a zdroje členských štátov súvisiace s kontrolou hraníc. Tieto hodnotenia sú založené na informáciách poskytovaných dotknutými členskými štátmi a na správach a výsledkoch spoločných operácií, pilotných projektov, rýchlych zásahov a iných činností agentúry. Týmito hodnoteniami nie je dotknutý schengenský mechanizmus hodnotenia.
Výsledky týchto hodnotení sa predkladajú riadiacej rade.
Na účely tohto článku členské štáty poskytujú agentúre potrebné informácie o danej situácii a prípadných hrozbách na vonkajších hraniciach.
Agentúra zohľadňuje výsledky spoločného integrovaného modelu analýzy rizík pri vypracúvaní spoločného základného študijného programu odbornej prípravy príslušníkov pohraničnej stráže uvedeného v článku 5.“
8.
Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Prvý odsek sa nahrádza takto:
„Agentúra zabezpečí pre príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí sú členmi tímov európskej pohraničnej stráže, pokročilú odbornú prípravu súvisiacu s ich úlohami a právomocami a uskutoční s nimi pravidelné cvičenia v súlade s harmonogramom pokročilej odbornej prípravy a cvičení uvedeným v ročnom pracovnom programe agentúry.
Agentúra prijme tiež potrebné iniciatívy na zabezpečenie toho, aby všetci príslušníci pohraničnej stráže a ďalší zamestnanci členských štátov, ktorí sa zúčastňujú v tímoch európskej pohraničnej stráže, ako aj zamestnanci agentúry absolvovali pred svojou účasťou na operačných činnostiach organizovaných agentúrou odbornú prípravu zameranú na príslušné právo Únie a medzinárodné právo vrátane problematiky základných práv a prístupu k medzinárodnej ochrane a usmernení zameraných na určenie osôb hľadajúcich ochranu a ich nasmerovanie na príslušné štruktúry.
Agentúra vypracuje a ďalej rozvíja spoločný základný študijný program odbornej prípravy príslušníkov pohraničnej stráže a na európskej úrovni poskytuje odbornú prípravu inštruktorov národnej pohraničnej stráže členských štátov, ktorá je okrem iného zameraná aj na problematiku základných práv, prístupu k medzinárodnej ochrane a príslušného námorného práva.
Agentúra vypracuje základný študijný program po porade s konzultačným fórom uvedeným v článku 26a.
Členské štáty začlenia spoločný základný študijný program do odbornej prípravy príslušníkov národnej pohraničnej stráže.“
b)
Za posledný odsek sa vkladá tento odsek:
„Agentúra vytvorí výmenný program umožňujúci príslušníkom pohraničnej stráže zapojeným do tímov európskej pohraničnej stráže získať poznatky alebo špecifické odborné vedomosti na základe skúseností a osvedčených postupov v zahraničí pri práci s príslušníkmi pohraničnej stráže v inom než v ich vlastnom členskom štáte.“
9.
Články 6 a 7 sa nahrádzajú takto:
„Článok 6
Sledovanie výskumu a prispievanie k výskumu
Agentúra proaktívne sleduje pokrok pri výskumných činnostiach relevantných z hľadiska kontroly a dozoru na vonkajších hraniciach, prispieva k týmto činnostiam a tieto informácie ďalej postupuje Komisii a členským štátom.
Článok 7
Technické vybavenie
1. Agentúra môže sama alebo v spoluvlastníctve s členským štátom v súlade s finančnými pravidlami, ktoré sa uplatňujú na agentúru, nadobúdať alebo si prenajímať technické vybavenie na kontrolu vonkajších hraníc, ktoré sa nasadí v rámci spoločných operácií, pilotných projektov, rýchlych zásahov, spoločných operácií návratu alebo projektov technickej pomoci. Pred nadobudnutím alebo prenájmom vybavenia, ktoré predstavuje pre agentúru značné náklady, sa uskutoční dôkladná analýza potrieb, nákladov a prínosov. Všetky výdavky tohto typu sa ustanovujú v rozpočte agentúry prijatom riadiacou radou v súlade s článkom 29 ods. 9. V prípade, že agentúra nadobudne alebo si prenajíma dôležité technické vybavenie, ako sú plavidlá hliadkujúce na otvorenom mori a v pobrežných vodách alebo pobrežné hliadkové vozidlá, uplatňujú sa tieto podmienky:
a)
v prípade nadobudnutia a spoluvlastníctva sa agentúra formálne dohodne s členským štátom, že tento členský štát zabezpečí registráciu vybavenia v súlade s príslušnými právnymi predpismi tohto členského štátu;
b)
v prípade prenájmu sa toto vybavenie zaregistruje v členskom štáte.
Na základe modelovej dohody vypracovanej agentúrou sa členský štát, v ktorom je vybavenie zaregistrované, dohodne s agentúrou na podrobnostiach zabezpečujúcich obdobia plnej dostupnosti spoluvlastnených aktív, ako aj na podmienkach používania tohto vybavenia.
Členský štát, v ktorom je vybavenie zaregistrované, alebo dodávateľ technického vybavenia poskytne potrebných odborníkov a technický personál na právne podloženú a bezpečnú obsluhu technického vybavenia.
2. Agentúra zriadi a vedie centralizovaný register rezervy technického vybavenia, ktorú tvorí vybavenie vo vlastníctve členských štátov alebo agentúry a vybavenie v spoločnom vlastníctve členských štátov a agentúry na účely kontroly vonkajších hraníc. Rezerva technického vybavenia obsahuje minimálny kontingent podľa jednotlivých druhov technického vybavenia uvedeného v odseku 5 tohto článku. Vybavenie uvedené v rezerve technického vybavenia sa nasadí počas činností uvedených v článkoch 3, 8a a 9.
3. Členské štáty prispievajú do rezervy technického vybavenia uvedenej v odseku 2. Príspevok členských štátov do rezervy a nasadenia technického vybavenia na konkrétne operácie sa plánuje na základe každoročných dvojstranných rokovaní a dohôd medzi agentúrou a členskými štátmi. V súlade s týmito dohodami členské štáty poskytnú na nasadenie na žiadosť agentúry svoje technické vybavenie, ak tvorí súčasť minimálneho kontingentu technického vybavenia na daný rok, pokiaľ nečelia výnimočnej situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh. Takáto žiadosť sa predkladá minimálne 45 dní pred plánovaným nasadením. Príspevky do rezervy technického vybavenia sa každoročne preskúmajú.
4. Agentúra vedie register o rezerve technického vybavenia podľa týchto kritérií:
a)
klasifikácia podľa druhu vybavenia a typu operácie;
b)
klasifikácia podľa vlastníka (členský štát, agentúra, iné);
c)
celkové množstvo požadovaného vybavenia;
d)
v prípade potreby požadovaný personál;
e)
ostatné informácie, ako sú registračné údaje, požiadavky na dopravu a údržbu, uplatniteľné vnútroštátne vývozné režimy, technické inštrukcie alebo iné informácie dôležité z hľadiska správneho zaobchádzania s vybavením.
5. Agentúra financuje nasadenie technického vybavenia, ktoré tvorí súčasť minimálneho kontingentu technického vybavenia poskytnutého príslušným členským štátom na daný rok. Nasadenie technického vybavenia, ktoré netvorí súčasť minimálneho kontingentu technického vybavenia, spolufinancuje agentúra až do maximálnej výšky 100 % oprávnených nákladov pri zohľadnení osobitných okolností v členských štátoch nasadzujúcich toto technické vybavenie.
Na návrh výkonného riaditeľa riadiaca rada rozhoduje každoročne v súlade s článkom 24 o pravidlách týkajúcich sa technického vybavenia vrátane požadovaného celkového minimálneho kontingentu podľa jednotlivých druhov technického vybavenia, podmienkach nasadenia a náhrade nákladov. Na účely rozpočtu by riadiaca rada mala toto rozhodnutie prijať každoročne do 31. marca.
Agentúra navrhuje minimálny kontingent technického vybavenia podľa svojich potrieb, a to najmä pokiaľ ide o schopnosť vykonávať spoločné operácie, pilotné projekty, rýchle zásahy a spoločné operácie návratu v súlade s jej pracovným programom na daný rok.
Ak sa ukáže, že minimálny kontingent technického vybavenia nie je dostatočný na realizáciu operačného plánu dohodnutého pre spoločné operácie, pilotné projekty, rýchle zásahy alebo spoločné operácie návratu, agentúra ho zreviduje podľa odôvodnených potrieb a dohody s členskými štátmi.
6. Agentúra každý mesiac predkladá riadiacej rade správy o zložení a nasadení vybavenia, ktoré je súčasťou rezervy technického vybavenia. V prípade, že sa nedosiahne minimálny kontingent technického vybavenia uvedený v odseku 5, výkonný riaditeľ o tom bezodkladne informuje riadiacu radu. Riadiaca rada bezodkladne prijme rozhodnutie o prioritách pri nasadení technického vybavenia a prijme potrebné opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov. O zistených nedostatkoch a prijatých opatreniach informuje Komisiu. Komisia predloží tieto informácie, ako aj vlastné posúdenie Európskemu parlamentu a Rade.
7. Agentúra každoročne informuje Európsky parlament o počte technických zariadení, ktoré každý členský štát vyčlenil na rezervu technického vybavenia v súlade s týmto článkom.“
10.
Článok 8 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 78 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘), môže jeden alebo viacero členských štátov, ktoré čelia osobitným a neprimeraným tlakom a ktoré sa ocitnú v situáciách vyžadujúcich zvýšenú technickú a operačnú pomoc pri vykonávaní svojich záväzkov týkajúcich sa kontroly a stráženia vonkajších hraníc, požiadať o pomoc agentúru. Agentúra zorganizuje v súlade s článkom 3 pre dožadujúci členský štát (dožadujúce členské štáty) príslušnú technickú a operačnú pomoc.“
b)
V odseku 2 sa dopĺňa toto písmeno:
„c)
nasadiť príslušníkov pohraničnej stráže z tímov európskej pohraničnej stráže.“
c)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Agentúra môže nadobúdať technické vybavenie na kontrolu a dozor vonkajších hraníc určené na využitie jej odborníkmi a v rámci rýchlych zásahov počas ich trvania.“
11.
Článok 8a sa nahrádza takto:
„Článok 8a
Rýchle zásahy
Na žiadosť členského štátu, ktorý čelí naliehavej a výnimočnej kritickej situácii, najmä príchodu veľkého počtu štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajšie hranice, ktorí sa snažia neoprávnene vstúpiť na územie daného členského štátu, môže agentúra dočasne nasadiť na územie dožadujúceho členského štátu jeden alebo viacero tímov európskej pohraničnej stráže [ďalej len ‚tím(-y)‘] v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 863/2007.“
12.
V článku 8d sa odsek 5 nahrádza takto:
„5. Ak výkonný riaditeľ rozhodne o nasadení jedného alebo viacerých tímov, agentúra spolu s dožadujúcim členským štátom vypracuje bezodkladne, najneskôr však do piatich pracovných dní odo dňa rozhodnutia, operačný plán v súlade s článkom 8e.“
13.
V článku 8e sa odsek 1 mení a dopĺňa takto:
a)
Písmená e), f) a g) sa nahrádzajú takto:
„e)
zloženie tímov, ako aj nasadenie ďalšieho relevantného personálu;
f)
ustanovenia v oblasti velenia a kontroly vrátane mien a hodností príslušníkov pohraničnej stráže hostiteľského členského štátu zodpovedných za spoluprácu s tímami, najmä tých príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí tímom počas obdobia nasadenia velia, a postavenie tímov v štruktúre velenia;
g)
technické vybavenie, ktoré má byť nasadené spoločne s tímami, vrátane konkrétnych požiadaviek, ako sú podmienky používania, požadovaný obsluhujúci personál, preprava a ostatné logistické aspekty, ako aj finančné ustanovenia;“.
b)
Dopĺňajú sa tieto písmená:
„h)
podrobné ustanovenia o okamžitom hlásení udalostí agentúrou riadiacej rade a príslušným vnútroštátnym verejným orgánom;
i)
systém predkladania správ a hodnotenia obsahujúci normy pre hodnotiace správy a konečný dátum na predloženie záverečnej hodnotiacej správy v súlade s článkom 3 ods. 3;
j)
v prípade operácií na mori špecifické informácie o uplatňovaní príslušnej jurisdikcie a právnych predpisov v zemepisnej oblasti, v ktorej sa rýchly zásah vykonáva, vrátane odkazu na medzinárodné právo a právo Únie v oblasti zásahov, námorných záchranných operácií a vyloďovania;
k)
podrobnosti o spolupráci s tretími krajinami, inými agentúrami Únie a orgánmi alebo medzinárodnými organizáciami.“
14.
V článku 8h ods. 1 sa úvodná časť nahrádza takto:
„1. Agentúra hradí v plnom rozsahu nasledujúce náklady, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s tým, že poskytnú príslušníkov pohraničnej stráže na účely uvedené v článku 3 ods. 1b, článku 8a a článku 8c:“.
15.
Článok 9 sa nahrádza takto:
„Článok 9
Spolupráca v oblasti návratu
1. Agentúra v súlade s politikou návratu Únie, najmä v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (20), a bez toho, aby hodnotila podstatu rozhodnutí o návrate, poskytuje potrebnú pomoc a na žiadosť zúčastnených členských štátov takisto zabezpečuje koordináciu alebo organizáciu spoločných operácií návratu vykonávaných členskými štátmi, a to aj vrátane prenajímania si lietadiel na účely takýchto operácií. Agentúra financuje alebo spolufinancuje operácie a projekty uvedené v tomto odseku prostredníctvom príspevkov zo svojho rozpočtu v súlade s finančnými pravidlami, ktoré sa uplatňujú na agentúru. Agentúra môže zároveň použiť finančné prostriedky Únie dostupné v oblasti návratu. Agentúra zabezpečí, aby finančná pomoc uvedená v dohodách o grante uzatvorených s členskými štátmi bola podmienená plným rešpektovaním Charty základných práv.
1a. Agentúra vypracuje kódex správania pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov, ktorý sa uplatňuje počas všetkých spoločných operácií návratu koordinovaných agentúrou. Tento kódex správania uvádza spoločné štandardizované postupy, ktoré by mali zjednodušiť organizáciu spoločných operácií návratov a zabezpečiť návrat humánnym spôsobom pri plnom rešpektovaní základných práv, najmä zásad ľudskej dôstojnosti, zákazu mučenia a neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestu, práva na slobodu a bezpečnosť a práva na ochranu osobných údajov a zásady nediskriminácie.
1b. V kódexe správania sa zohľadní predovšetkým povinnosť stanoviť účinný systém monitorovania nútených návratov vyplývajúca z článku 8 ods. 6 smernice 2008/115/ES a stratégia pre základné práva uvedená v článku 26a ods. 1 tohto nariadenia. Monitorovanie spoločných operácií návratu by malo prebiehať na základe objektívnych a transparentných kritérií a pokrývať celú spoločnú operáciu návratu, a to od fázy pred odletom až po odovzdanie navrátilca v krajine návratu.
1c. Členské štáty pravidelne informujú agentúru o svojich potrebách v oblasti pomoci alebo koordinácie zo strany agentúry. Agentúra vypracuje priebežný operačný plán s cieľom poskytnúť žiadajúcim členským štátom potrebnú operatívnu podporu vrátane technického vybavenia uvedeného v článku 7 ods. 1. Riadiaca rada rozhodne v súlade s článkom 24 na návrh výkonného riaditeľa o obsahu a postupe vykonávania priebežného operačného plánu.
2. Agentúra spolupracuje s príslušnými orgánmi tretích krajín uvedenými v článku 14 s cieľom stanoviť osvedčené postupy v oblasti získavania cestovných dokladov a návrat štátnych príslušníkov tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov.
16.
V článku 10 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí prizvaní príslušníci pohraničnej stráže dodržiavajú právo Únie a medzinárodné právo, ako aj základné práva a vnútroštátne právo hostiteľského členského štátu.“
17.
Článok 11 sa nahrádza takto:
„Článok 11
Systémy výmeny informácií
Agentúra môže prijať všetky potrebné opatrenia na uľahčenie výmeny informácií týkajúcich sa jej úloh s Komisiou a členskými štátmi a v prípade potreby s agentúrami Únie uvedenými v článku 13. Vytvorí a prevádzkuje informačný systém umožňujúci výmenu utajovaných skutočností s týmito aktérmi vrátane osobných údajov uvedených v článkoch 11a, 11b a 11c.
Agentúra môže prijať všetky potrebné opatrenia na uľahčenie výmeny informácií týkajúcich sa jej úloh so Spojeným kráľovstvom a Írskom, ak sa týkajú činností, do ktorých sú zapojení v súlade s článkom 12 a článkom 20 ods. 5.“
18.
Vkladajú sa tieto články:
„Článok 11a
Ochrana údajov
Pri spracúvaní údajov agentúrou sa uplatňuje nariadenie (ES) č. 45/2001.
Riadiaca rada stanoví opatrenia na uplatňovanie nariadenia (ES) č. 45/2001 agentúrou vrátane opatrení týkajúcich sa úradníka agentúry pre ochranu údajov. Tieto opatrenia sa stanovia po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov. Bez toho, aby boli dotknuté články 11b a 11c, môže agentúra spracúvať osobné údaje na administratívne účely.
Článok 11b
Spracúvanie osobných údajov v kontexte spoločných operácií návratu
1. Pri vykonávaní svojich úloh organizovania a koordinácie spoločných operácií návratu vykonávaných členskými štátmi, uvedených v článku 9, môže agentúra spracúvať osobné údaje osôb podliehajúcich spoločným operáciám návratu.
2. Pri spracúvaní týchto osobných údajov sa dodržiavajú zásady nevyhnutnosti a proporcionality. Spracúvanie sa najmä prísne obmedzuje na tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na účely spoločných operácií návratu.
3. Osobné údaje sa vymažú ihneď po dosiahnutí účelu, na ktorý boli zhromaždené, a najneskôr desať dní po ukončení spoločnej operácie návratu.
4. Ak osobné údaje neprevádza na nosič členský štát, môže takéto údaje previesť agentúra.
5. Tento článok sa uplatňuje v súlade s opatreniami uvedenými v článku 11a.
Článok 11c
Spracúvanie osobných údajov zozbieraných počas spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych zásahov
1. Bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov zbierať osobné údaje v kontexte spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych zásahov, a v rámci obmedzení uvedených v odsekoch 2 a 3 môže agentúra ďalej spracúvať osobné údaje, ktoré členské štáty získajú počas operácií a poskytnú agentúre, s cieľom prispieť k bezpečnosti vonkajších hraníc členských štátov.
2. Takéto ďalšie spracúvanie osobných údajov agentúrou sa obmedzuje na osobné údaje osôb, ktoré sú príslušnými orgánmi členských štátov z oprávnených dôvodov podozrivé z účasti na cezhraničnej trestnej činnosti, napomáhania neoprávnenej migrácie alebo obchodovania s ľuďmi, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 1 písm. a) a b) smernice Rady 2002/90/ES z 28. novembra 2002, ktorá definuje napomáhanie neoprávneného vstupu, tranzitu a bydlisku (21).
3. Osobné údaje uvedené v odseku 2 spracúva agentúra ďalej len na tieto účely:
a)
v závislosti od individuálneho prípadu prenos Europolu alebo iným agentúram presadzovania práva Únie v súlade s článkom 13;
b)
použitie na prípravu analýzy rizík uvedenej v článku 4. Vo výsledku analýzy rizík musia byť údaje anonymizované.
4. Osobné údaje sa vymažú ihneď po ich prenose Europolu alebo iným agentúram Únie alebo po použití na analýzy rizík uvedené v článku 4. Čas ich uchovávania v žiadnom prípade neprekročí tri mesiace odo dňa zhromaždenia týchto údajov.
5. Pri spracúvaní týchto osobných údajov sa dodržiavajú zásady nevyhnutnosti a primeranosti. Osobné údaje agentúra nevyužíva na účely vyšetrovaní, ktoré sú naďalej v kompetencii príslušných orgánov členských štátov.
Spracúvanie sa najmä prísne obmedzuje na tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na účely uvedené v odseku 3.
6. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (ES) č. 1049/2001, ďalší prenos alebo iné oznámenie osobných údajov spracovaných agentúrou tretím krajinám alebo iným tretím stranám sa zakazuje.
7. Tento článok sa uplatňuje v súlade s opatreniami uvedenými v článku 11a.
Článok 11d
Bezpečnostné predpisy v oblasti ochrany utajovaných skutočností a citlivých neutajovaných skutočností
1. Agentúra uplatňuje bezpečnostné predpisy Komisie stanovené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (22). Uvedené predpisy sa okrem iného uplatňujú na výmeny, spracovania a uchovávania utajovaných skutočností.
2. Agentúra uplatňuje zásady bezpečnosti týkajúce sa spracovania citlivých neutajovaných skutočností, ako sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v odseku 1 tohto článku a vykonávané Komisiou. Riadiaca rada stanoví opatrenia na uplatňovanie týchto zásad bezpečnosti.
19.
Články 13 a 14 sa nahrádzajú takto:
„Článok 13
Spolupráca s agentúrami a orgánmi Únie a medzinárodnými organizáciami
Agentúra môže spolupracovať s Europolom, Európskym podporným úradom pre azyl, Agentúrou Európskej únie pre základné práva (ďalej len ‚Agentúra pre základné práva‘), inými agentúrami a orgánmi Únie a medzinárodnými organizáciami príslušnými v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie v rámci pracovných dojednaní uzavretých s týmito orgánmi v súlade s príslušnými ustanoveniami ZFEÚ a ustanoveniami o príslušnosti týchto orgánov. Agentúra o tom systematicky informuje Európsky parlament.
Ďalší prenos alebo iné oznámenie osobných údajov spracúvaných agentúrou iným agentúram alebo subjektom Únie podlieha osobitným pracovným dojednaniam týkajúcim sa výmeny osobných údajov a predchádzajúcemu súhlasu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.
Agentúra môže tiež so súhlasom dotknutých členských štátov pozvať pozorovateľov z agentúr a orgánov Únie alebo medzinárodných organizácií, aby sa zapojili do jej činností uvedených v článkoch 3, 4 a 5, ak je ich prítomnosť v súlade s cieľmi týchto činností, môže prispieť k zlepšeniu spolupráce a výmene osvedčených postupov a neovplyvňuje celkovú bezpečnosť činností. Účasť pozorovateľov sa môže uskutočniť len so súhlasom dotknutého členského štátu (členských štátov) v súvislosti s činnosťami uvedenými v článkoch 4 a 5 a len so súhlasom hostiteľského členského štátu, pokiaľ ide o činnosti uvedené v článku 3. Podrobné pravidlá účasti pozorovateľov sú súčasťou operačného plánu uvedeného v článku 3a ods. 1. Agentúra poskytne týmto pozorovateľom pred ich účasťou na uvedených činnostiach primeranú odbornú prípravu.
Článok 14
Uľahčovanie operačnej spolupráce s tretími krajinami a spolupráca s príslušnými orgánmi tretích krajín
1. Agentúra v otázkach spadajúcich do oblasti jej pôsobnosti a v rozsahu potrebnom na plnenie jej úloh uľahčuje operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami v rámci politiky Únie v oblasti vonkajších vzťahov okrem iného aj v súvislosti s ľudskými právami.
Agentúra a členské štáty dodržiavajú normy a pravidlá, ktoré sú najmenej rovnocenné s tými, ktoré ustanovuje legislatíva Únie, aj v prípade, keď sa spolupráca s tretími krajinami uskutočňuje na území týchto štátov.
Cieľom spolupráce s tretími krajinami je podporovanie európskych noriem v oblasti správy hraníc, ako aj rešpektovanie základných práv a ľudskej dôstojnosti.
2. Agentúra môže spolupracovať s orgánmi tretích krajín príslušnými vo veciach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v rámci pracovných dojednaní uzavretých s týmito orgánmi v súlade s príslušnými ustanoveniami ZFEÚ. Tieto pracovné dojednania sa týkajú len riadenia operačnej spolupráce.
3. Agentúra môže v tretích krajinách nasadiť svojich styčných dôstojníkov, ktorí by mali pri vykonávaní svojich povinností disponovať najvyššou možnou mierou ochrany. Styční dôstojníci sú zapojení do miestnych alebo regionálnych sietí pre spoluprácu imigračných styčných dôstojníkov členských štátov vytvorených podľa nariadenia Rady (ES) č. 377/2004 z 19. februára 2004 o vytvorení siete imigračných styčných dôstojníkov (23). Styční dôstojníci sú nasadzovaní len v tých tretích krajinách, ktoré pri riadení hraníc rešpektujú minimálne zásady v oblasti ľudských práv. Ich nasadenie odsúhlasí riadiaca rada. V rámci politiky vonkajších vzťahov Únie by mali byť prioritne nasadzovaní v tých tretích krajinách, ktoré podľa analýzy rizík predstavujú krajinu pôvodu alebo tranzitu neoprávnenej migrácie. Agentúra môže na základe reciprocity tiež prijať na obmedzený čas styčných dôstojníkov vyslaných týmito tretími krajinami. Riadiaca rada prijíma na návrh výkonného riaditeľa a v súlade s článkom 24 zoznam priorít na daný rok.
4. Úlohy styčných dôstojníkov agentúry zahŕňajú v súlade s právom Únie a základnými právami nadväzovanie a udržiavanie kontaktov s príslušnými orgánmi tretej krajiny, do ktorej boli pridelení, a to v záujme predchádzania neoprávnenému prisťahovalectvu a návratu neoprávnených prisťahovalcov a boja proti nim.
5. Agentúra môže využívať finančné prostriedky Únie v súlade s ustanoveniami príslušných nástrojov na podporu politiky Únie v oblasti vonkajších vzťahov. Môže iniciovať a financovať projekty technickej pomoci v tretích krajinách týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
6. Agentúra môže tiež so súhlasom dotknutého členského štátu (členských štátov) pozvať pozorovateľov z tretích krajín, aby sa zapojili do jej činností uvedených v článkoch 3, 4 a 5, ak je ich prítomnosť v súlade s cieľmi týchto činností, môže prispieť k zlepšeniu spolupráce a výmene osvedčených postupov a neovplyvňuje celkovú bezpečnosť činností. Účasť pozorovateľov sa môže uskutočniť len so súhlasom dotknutého členského štátu (členských štátov) v súvislosti s činnosťami uvedenými v článkoch 4 a 5 a len so súhlasom hostiteľského členského štátu, pokiaľ ide o činnosti uvedené v článku 3. Podrobné pravidlá účasti pozorovateľov sú súčasťou operačného plánu uvedeného v článku 3a ods. 1. Agentúra poskytne týmto pozorovateľom pred ich účasťou na uvedených činnostiach primeranú odbornú prípravu.
7. Členské štáty môžu zahrnúť do bilaterálnych dohôd uzatvorených s tretími krajinami podľa článku 2 ods. 2 ustanovenia o úlohe a právomoci agentúry, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie výkonnej právomoci členov tímov nasadených agentúrou počas spoločných operácií alebo pilotných projektov uvedených v článku 3.
8. Činnosti uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku podliehajú predchádzajúcemu stanovisku Komisie a Európsky parlament je o týchto činnostiach bezodkladne a v plnej miere informovaný.
20.
V článku 15 sa prvý odsek nahrádza takto:
„Agentúra je orgánom Únie. Má právnu subjektivitu.“
21.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 15a
Dohoda o sídle
V dohode o sídle medzi agentúrou a členským štátom, v ktorom má agentúra sídlo, sa stanovia nevyhnutné opatrenia týkajúce sa umiestnenia agentúry v tomto členskom štáte a vybavenia, ktoré tento členský štát poskytne, ako aj osobitné pravidlá uplatňované v tomto členskom štáte na výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa, členov riadiacej rady, zamestnancov agentúry a ich rodinných príslušníkov. Dohoda o sídle sa uzatvorí po získaní súhlasu riadiacej rady. Členský štát, v ktorom má agentúra svoje sídlo, by mal zabezpečiť čo najlepšie podmienky na zaistenie riadneho fungovania agentúry vrátane viacjazyčného a európsky zameraného vzdelávania a primeraných dopravných spojení.“
22.
Článok 17 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Na účely uplatňovania článku 3b ods. 5 môže byť za koordinujúceho dôstojníka v súlade s článkom 8g vymenovaný len ten zamestnanec agentúry, na ktorého sa vzťahuje Služobný poriadok úradníkov Európskej únie alebo hlava II Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie. Na účely uplatňovania článku 3b ods. 3 môžu byť do tímov európskej pohraničnej stráže pridelení len národní experti, ktorých členské štáty vyslali do agentúry. Agentúra vymenuje týchto národných expertov, ktorí budú v súlade s uvedeným článkom pridelení do tímov európskej pohraničnej stráže.“
b)
Dopĺňajú sa tieto odseky:
„4. Riadiaca rada prijme po dohode s Komisiou potrebné vykonávacie predpisy podľa článku 110 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie.
5. Riadiaca rada môže prijať ustanovenia, na základe ktorých môžu byť národní experti z členských štátov vyslaní do agentúry. V týchto ustanoveniach sa zohľadnia požiadavky uvedené v článku 3b ods. 3, najmä skutočnosť, že títo národní experti sa považujú za prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže, pričom ich úlohy a právomoci sú stanovené v článku 10. Zahŕňajú ustanovenia o podmienkach nasadenia.“
23.
Článok 20 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 2 sa mení a dopĺňa takto:
i)
písmeno h) sa nahrádza takto:
„h)
vypracuje organizačnú štruktúru agentúry a prijme personálnu politiku agentúry, najmä viacročný plán v oblasti personálnej politiky. V súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (24), predloží viacročný plán v oblasti personálnej politiky Komisii a po prijatí kladného stanoviska Komisie rozpočtovému orgánu;
ii)
dopĺňa sa toto písmeno:
„i)
prijíma viacročný plán agentúry zameraný na definovanie budúcej dlhodobej stratégie týkajúcej sa činnosti agentúry.“
b)
Odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Riadiaca rada môže výkonnému riaditeľovi poskytovať poradenstvo v otázkach, ktoré sa týkajú výlučne rozvoja operačného riadenia vonkajších hraníc vrátane činností súvisiacich s výskumom, ako sa uvádza v článku 6.“
24.
Článok 21 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V odseku 1 sa posledná veta nahrádza takto:
„Funkčné obdobie sa môže predĺžiť.“
b)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. V agentúre sa zúčastňujú krajiny pridružené k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis. Každá krajina má v riadiacej rade jedného zástupcu a jedného náhradníka. Na základe príslušných ustanovení jednotlivých dohôd o pridružení boli vypracované dojednania, ktoré spresňujú povahu a rozsah účasti týchto krajín na činnosti agentúry, ako aj podrobné pravidlá pre túto účasť vrátane ustanovení o finančných príspevkoch a zamestnancoch.“
25.
Článok 25 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Európsky parlament alebo Rada môžu vyzvať výkonného riaditeľa, aby podal správu o plnení svojich úloh, najmä správu o vykonávaní a monitorovaní stratégie pre základné práva, všeobecnú správu agentúry za predošlý rok, pracovný program na nadchádzajúci rok a viacročný plán agentúry, ako je uvedené v článku 20 ods. 2 písm. i).“
b)
V odseku 3 sa dopĺňa toto písmeno:
„g)
zabezpečiť vykonávanie operačných plánov podľa článkov 3a a 8e.“
26.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 26a
Stratégia pre základné práva
1. Agentúra vypracuje a ďalej rozvíja a vykonáva svoju stratégiu pre základné práva. Agentúra zriadi účinný mechanizmus na monitorovanie dodržiavania základných práv vo všetkých činnostiach agentúry.
2. Agentúra zriadi konzultačné fórum na pomoc výkonnému riaditeľovi a riadiacej rade v otázkach základných práv. Agentúra pozve Európsky podporný úrad pre azyl, Agentúru pre základné práva, vysokého komisára OSN pre utečencov a iné príslušné organizácie na účasť na konzultačnom fóre. Na návrh výkonného riaditeľa riadiaca rada rozhodne o zložení a pracovných metódach konzultačného fóra a o podrobnostiach predkladania informácií konzultačnému fóru.
S konzultačným fórom sa konzultuje o ďalšom vývoji a uplatňovaní stratégie pre základné práva, kódexu správania a spoločného základného študijného programu.
Konzultačné fórum vypracúva výročnú správu o svojej činnosti. Táto správa sa sprístupňuje verejnosti.
3. Riadiaca rada vymenuje dôstojníka pre základné práva, ktorý musí mať potrebnú kvalifikáciu a skúsenosti v oblasti základných práv. Svoju činnosť dôstojníka pre základné práva vykonáva nezávisle a zodpovedá priamo riadiacej rade a konzultačnému fóru. Pravidelne podáva správy a prispieva k mechanizmu monitorovania základných práv.
4. Dôstojník pre základné práva a konzultačné fórum má prístup k všetkým informáciám týkajúcim sa dodržiavania základných práv v súvislosti so všetkými činnosťami agentúry.“
27.
Do článku 33 sa vkladajú tieto odseky:
„2a. Prvé hodnotenie po nadobudnutí účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1168/2011 z 25. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (25), analyzuje tiež potrebu ďalšej zvýšenej koordinácie riadenia vonkajších hraníc členských štátov vrátane uskutočniteľnosti vytvorenia európskeho systému pohraničnej stráže.
2b. Súčasťou hodnotenia je osobitná analýza dodržiavania Charty základných práv pri uplatňovaní tohto nariadenia.
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Štrasburgu 25. októbra 2011