PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 206/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, čl. 19 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila Rada v prosinci 1999 konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (3) Rada v březnu 2006 zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie, a to na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování dalšího indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1124/2007 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (6) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1292/2007 (7).
(6)
V červnu 2010 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila prováděcím nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se v současné době na základě nařízení (ES) 367/2006 vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
2. Stávající antidumpingová opatření
(8)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se na základě nařízení (ES) 1292/2007 vztahuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 %.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(9)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost omezená na posouzení subvencování byla podána společností Vacmet India Limited, indickým vyvážejícím výrobcem (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl zjevné důkazy o tom, že k vyrovnání účinků subvencování není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(10)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezil na posouzení subvencování vzhledem k žadateli.
(11)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(12)
Komise rovněž prostřednictvím oznámení o zahájení přezkumu zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (10) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření omezeného na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
4. Šetření
(13)
Šetření míry subvencování se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení částečného prozatímního šetření oficiálně informovala žadatele, indickou vládu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(16)
Zatímco žadatel během šetření plně spolupracoval, příslušné orgány indické vlády odpovědi na dotazník ve stanovené lhůtě nepředložily. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jenž potvrdil tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 367/2006), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(20)
Na základě informací předložených žadatelem a výrobním odvětvím Unie byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
program Duty Entitlement Passbook (dále jen „program DEPB“);
b)
program Export Promotion Capital Goods (dále jen „program EPCG“);
c)
program předběžného povolení (dále jen „program PP“) (původně známý jako program předběžných licencí);
d)
kapitálové subvence.
(21)
Programy uvedené výše ve 20. bodě odůvodnění písm. a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. V tomto případě jsou během období přezkumného šetření důležité dva dokumenty zahraniční obchodní politiky: FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 řídí. Jsou uvedeny v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „PP I 04-09“ a „PP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(22)
Program výše uvedený pod písmenem d) spravují orgány státu Uttarpradéš.
2. Program DEPB
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis programu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění programu DEPB
(25)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci programu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby programu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V době vývozní transakce musí vývozce podat indickým orgánům prohlášení, že probíhá vývoz v rámci programu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Takové úvěry mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci programu DEPB jsou volně přenosné a platné po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání.
(28)
Žádosti o úvěry DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní lhůty pro podání žádosti o úvěry DEPB. Elektronický systém používaný ke správě programu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tento program během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k programu DEPB
(30)
Program DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci programu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by jinak bylo splatné. Nadto úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(31)
Navíc DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá zejména žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody programu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z programu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(33)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 367/2006 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tom okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělí či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z programu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu v období přezkumného šetření.
(34)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(35)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 7,9 %.
3. Program EPCG
a) Právní základ
(36)
Podrobný popis programu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(37)
Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.
c) Praktické provádění
(38)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet kapitálové zboží (nové a od dubna 2003 i použité kapitálové zboží staré až 10 let) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené podle tohoto programu.
(39)
Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
(40)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto programu během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěr k programu EPCG
(41)
Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.
(42)
Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(46)
Pokud jde o dovoz uskutečněný v rámci tohoto programu, šetření odhalilo, že množství položek mohlo být využito jak pro výrobu dotčeného výrobku, tak pro výrobu jiných výrobků. Bylo však zjištěno, že některé položky byly využity v továrně, jež se používá výhradně pro výrobu PET filmu. Proto pokud jde o výpočet výhody žadatele, měl by se jako vhodný jmenovatel pro tyto položky použít obrat vývozu dotčeného výrobku, a nikoli celkový obrat vývozu.
(47)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 2,4 %.
4. Program předběžných povolení (PP)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis tohoto programu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14. Tento program se během předchozího šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla podle nařízení (ES) č. 367/2006, nazýval program předběžných licencí.
b) Způsobilost
(49)
Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro podprogram PP na fyzický vývoz a na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro program PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(50)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i) Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.
ii) Roční potřebu: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.
iii) Dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.
iv) Domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Domnělý vývoz odkazuje na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně.
v) Předběžný příkaz k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“): Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(51)
Žadatel získal během období přezkumného šetření úlevy spadající pod program předběžných povolení vztahující se k dotčenému výrobku. Žadatel využil jednoho podprogramu, a sice fyzického vývozu v rámci programu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(52)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09 a PP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(53)
Pokud jde o podprogram, kterého během období přezkumného šetření využíval žadatel, tj. fyzický vývoz, bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost jsou pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci programu PP je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(54)
V rámci tohoto prozatímního přezkumného šetření bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly dodrženy a dosud nebyly testovány v praxi. Žadatel nevedl žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě.
(55)
Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 04-09, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě tohoto žadatele uplatněny. V této fázi proto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
d) Závěry k programu PP
(56)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(57)
Navíc program PP na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(58)
Podprogram použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj nový ani starý ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programu navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné. Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož podoba těchto standardních norem neumožňuje indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(59)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(60)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro program navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(61)
Výše subvencí pro žadatele, který využil programu PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(62)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,2 %.
5. Kapitálové subvence (KS)
a) Právní základ
(63)
V předchozích šetřeních týkajících se PET filmu, včetně šetření, které vedlo k uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 367/2006, bylo prošetřeno několik indických státních programů zahrnujících pobídky poskytované místním společnostem. Státní programy spadají pod bod „Soustava programů pobídek“, jelikož sem mohou patřit pobídky různého druhu. Z předchozího šetření vyplynulo, že nárok společnosti na výhody by mohl být stanoven v certifikátu způsobilosti nebo v osvědčení o nároku. Nicméně pokud jde o stávající šetření, mohlo docházet k subvencím ad hoc, např. ke kapitálovým subvencím.
b) Způsobilost
(64)
K tomu, aby byly pro tento program způsobilé, platí jako obecné pravidlo, že společnosti musí investovat do méně rozvinutých oblastí státu, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici nebo diverzifikují stávající průmyslový podnik.
c) Praktické provádění
(65)
Podle odpovědí na dotazník žadatel v roce 2009 obdržel od vlády státu Uttarpradéš značnou částku kapitálové subvence na založení nových výrobních zařízení. Bylo vysvětleno, že tato kapitálová subvence, kterou společnost obdržela, je spojená se založením nových výrobních zařízení, tzn. má pokrýt náklady na investice vynaložené žadatelem. Podle žadatele se jednalo o čistou subvenci ve formě grantu v zájmu zlepšení rovných podmínek.
(66)
Šetření rovněž odhalilo, že žadatel je vzhledem k dříve vynaloženým investicím způsobilý pro vrácení DPH a centrální daně z prodeje odborem obchodních daní státu Uttarpradéš. V certifikátu způsobilosti je uvedena maximální částka, o niž může společnost žádat. Tohoto programu společnost využívala čtyři roky. Žádala každý měsíc o navrácení DPH a centrální daně z prodeje naúčtované při vnitrostátním a mezistátním prodeji, a to rovněž během období přezkumného šetření.
d) Závěr
(67)
Kapitálová subvence je přímý převod finančních prostředků, tj. grant žadateli. Jedná se o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jedná se o finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, která dává žadateli přímou výhodu.
(68)
Vrácení DPH a centrální daně z prodeje představuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Vrácení daně představuje finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Vrácení daně navíc žadateli poskytuje výhodu, protože ušetřené daně zvyšují jeho likviditu.
(69)
Subvence nejsou právně závislé na vývozní výkonnosti. Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany orgánů vlády státu Uttarpradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto programu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda vláda státu Uttarpradéš pro poskytnutí subvence uplatňovala objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že program není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(70)
Pokud jde o kapitálové subvence obdržené žadatelem na založení nových výrobních zařízení, byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení výše subvence vypočtena na základě kapitálové subvence rozložené na dobu odpovídající běžné době amortizace/době životnosti kapitálového zboží v tomto výrobním odvětví, neboť subvence může být spojena se získáním stálých aktiv. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(71)
Pokud jde o vrácení DPH a centrální daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše vrácených daní během období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností činí míra subvence zjištěná v souvislosti s těmito kapitálovými subvencemi během období přezkumného šetření pro žadatele 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(73)
Na žadatele se v současné době vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
(74)
Částka napadnutelných subvencí pro žadatele, vyjádřená valoricky, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,0 %, jak je uvedeno níže:
PROGRAM→
DEPB (11)
EPCG (11)
PP (11)
KS
Celkem
Společnost↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že se míra subvencování dotčeného vyvážejícího výrobce snížila.
7. Vyrovnávací opatření
(76)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané programy, považovat za změnu trvalé povahy.
(77)
Šetření potvrdilo, že výše subvence pro žadatele se snížila na podstatně nižší úroveň, než kolik činí v současné době pro něj platné clo. Toto snížení celkové výše subvencí je způsobeno zejména značným poklesem výhod, jež jsou v rámci programu DEPB dostupné. Výše uvedené skutečnosti svědčí o tom, že žadatel bude i nadále příjemcem nižších subvencí, než je výše celní sazby, která se na něj nyní vztahuje.
(78)
Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem mnohem nižších subvencí než dříve a že bude pravděpodobně i nadále příjemcem subvencí nižších, než bylo určeno v rámci původního šetření, měla by být úroveň opatření změněna tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
(79)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by změněné sazby vyrovnávacího cla měly být stanoveny novými sazbami subvencování, zjištěnými při tomto prozatímním částečném přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření jsou i nadále vyšší.
(80)
Podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 597/2009 nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Avšak vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele na základě paralelního prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k této situaci nedochází.
(81)
Pokud jde o celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby platné pro všechny ostatní společnosti, kromě žadatele, zůstávají nezměněny.
(82)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(83)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
11,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 206/2011
z 28. februára 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15 ods. 1, článok 19 ods. 1 a článok 22 ods. 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia
(1)
V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 19,1 % uloženého na dovoz príslušného výrobku od všetkých ostatných spoločností. Obdobie pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998.
(2)
V marci 2006, po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 367/2006 (3) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 367/2006“] ponechala konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.
(3)
V auguste 2006, po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 (4) upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006.
(4)
V septembri 2007, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania iného indického výrobcu PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 1124/2007 (5) upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006.
(5)
V januári 2009, po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré Komisia začala z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 15/2009 (6) upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clá uložené nariadením (ES) č. 1292/2007 (7).
(6)
V júni 2010, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 579/2010 (8) upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006.
(7)
Malo by sa poznamenať, že na spoločnosť Vacmet India Limited sa v súčasnosti vzťahuje vyrovnávacie clo vo výške 19,1 % na základe nariadenia (ES) č. 367/2006.
2. Existujúce antidumpingové opatrenia
(8)
Malo by sa poznamenať, že na spoločnosť Vacmet India Limited sa v súčasnosti vzťahuje zostatkové antidumpingové clo vo výške 17,3 % na základe nariadenia (ES) č. 1292/2007.
3. Začatie čiastočného predbežného preskúmania
(9)
Komisia dostala 7. augusta 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 19 základného nariadenia. Žiadosť rozsahom obmedzenú na preskúmanie subvencovania podala spoločnosť Vacmet India Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na jeho súčasnej úrovni už nie je potrebné na vyrovnanie subvencovania.
(10)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy odôvodňujúce začať čiastočné predbežné preskúmanie, informovala 14. januára 2010 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (9) (ďalej len „oznámenie o začatí“) o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je rozsahom obmedzené na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom.
(11)
V závislosti od zistení preskúmania sa v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania posúdila aj potreba upraviť colnú sadzbu uplatniteľnú v súčasnosti na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, ktorí nie sú jednotlivo uvedení v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. colnú sadzbu, ktorá sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii.
(12)
Komisia oznámením o začatí uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (10) informovala 14. januára 2010 aj o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení rozsahom obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o žiadateľa.
4. Prešetrovanie
(13)
Prešetrovanie úrovne subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
(14)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu a výrobné odvetvie Únie o začatí čiastočného predbežného prešetrovania. Zainteresované strany mali možnosť písomne sa vyjadriť a byť vypočuté.
(15)
Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník bol okrem toho poslaný aj indickej vláde.
(16)
Kým žiadateľ pri prešetrovaní spolupracoval v plnom rozsahu, príslušné orgány indickej vlády nepredložili v danej lehote vyplnený dotazník. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania. V priestoroch žiadateľa sa uskutočnila overovacia návšteva.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(17)
Výrobok, ktorého sa toto preskúmanie týka, je ten istý výrobok ako výrobok vymedzený v nariadení, ktorým sa ukladajú platné opatrenia [nariadenie Rady (ES) č. 367/2006], t. j. polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Podobný výrobok
(18)
Podobne ako pri predchádzajúcich prešetrovaniach sa aj týmto prešetrovaním preukázalo, že PET film vyrábaný v Indii a vyvážaný do Únie a PET film vyrábaný a predávaný na domácom indickom trhu, ako aj PET film vyrábaný a predávaný v EÚ výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(19)
Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
C. SUBVENCOVANIE
1. Úvod
(20)
Na základe informácií predložených žiadateľom a výrobným odvetvím Únie sa prešetrili tieto systémy, ktoré údajne zahŕňajú poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);
c)
systém predbežných povolení (Advance Authorization Scheme) [predtým známy ako systém predbežných licencií (Advance Licence Scheme)];
d)
kapitálové subvencie.
(21)
Systémy uvedené v písmenách a) až c) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia týkajúce sa vývoznej a dovoznej politiky. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky zahraničného obchodu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Z hľadiska ORP tohto prípadu majú význam dva dokumenty politiky zahraničného obchodu, a to FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Indická vláda okrem toho stanovuje aj postupy upravujúce FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v dokumente „Handbook of Procedures, Volume I“ [Príručka postupov, zväzok I] („HOP I 04-09“ respektíve „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa takisto pravidelne aktualizuje.
(22)
Systém uvedený pod písmenom d) je spravovaný orgánmi štátu Uttar Pradesh.
2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
a) Právny základ
(23)
Podrobný opis DEPBS je uvedený v bode 4.3 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14, ako aj v kapitole 4 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(24)
Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.
c) Praktické vykonávanie DEPBS
(25)
Vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pri väčšine výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určili sa na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“), pričom sa berie do úvahy predpokladaný dovozný obsah vstupov vyvážaného výrobku a dosah cla na tieto predpokladané dovozy, bez ohľadu na to, či dovozné clá boli, alebo neboli skutočne zaplatené.
(26)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas odbavovacieho konania vývozný colný doklad. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pri tejto vývoznej transakcii poskytnúť. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nerozhoduje o udelení úveru DEPBS.
(27)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalších dovozoch akéhokoľvek tovaru okrem investičného tovaru a tovaru s dovoznými obmedzeniami. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže inak využiť. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu vydania.
(28)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 dokumentov HOP I 04-09 a 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa navyše vždy môžu posúdiť po uložení menšej pokuty (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 dokumentov HOP I 04-09 a 09-14.
(29)
Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.
d) Závery o DEPBS
(30)
V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(31)
DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(32)
Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vracania alebo systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vracania) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vracania) k základnému nariadeniu. Vývozca najmä nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém ani postup na potvrdenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k preplatku dovozného cla v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je okrem toho oprávnený na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Tým sú dokonca aj výrobcovia, ktorí si zaobstarávajú všetky svoje vstupy na miestnom trhu a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, oprávnení na zvýhodnenie vyplývajúce z DEPBS.
e) Výpočet výšky subvencie
(33)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia a metodikou výpočtu, ktorá sa v nariadení (ES) č. 367/2006 používa pri tomto systéme, sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala zo zvýhodnenia príjemcu, o ktorom sa zistilo, že počas ORP existovalo. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemca bol zvýhodnený v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tom čase indická vláda zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má poskytnúť pri danej vývoznej transakcii, indická vláda už nerozhoduje o poskytnutí alebo neposkytnutí subvencie. Vzhľadom na uvedené sa za primeraný považuje úsudok, že výhodu v rámci systému DEPBS predstavuje súčet úverov získaných pri vývozných transakciách uskutočnených v rámci tohto systému počas ORP.
(34)
Ak došlo k odôvodneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto stanovených úverov, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa celkového obratu vývozu počas obdobia revízneho prešetrovania (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola udelená vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani prepravené množstvo.
(35)
Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 7,9 %.
3. Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“)
a) Právny základ
(36)
Podrobný opis EPCGS obsahuje kapitola 5 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14, ako aj kapitola 5 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(37)
Výrobcovia - vývozcovia, obchodníci - vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb sú oprávnení využívať tento systém.
c) Praktické vykonávanie
(38)
Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) investičný tovar najviac 10 rokov starý] so zníženou colnou sadzbou. Na tento účel indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 % uplatniteľnú na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému.
(39)
Držiteľ licencie EPCGS môže obstarávať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného tovaru využiť výhodu bezcolného dovozu komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie EPCGS alternatívne môže uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.
(40)
Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.
d) Záver týkajúci sa systému EPCGS
(41)
V rámci systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže táto úľava znižuje príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Zníženie cla okrem toho zvýhodňuje vývozcu, pretože clo ušetrené z dovozu zlepšuje jeho likviditu.
(42)
EPCGS je ďalej podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(43)
Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vracania ani za systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(44)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisu takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedenou praxou sa takto vypočítaná výška, ktorá sa vzťahuje na ORP, upravila pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. Ak došlo k odôvodneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(45)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa obratu vývozu počas ORP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani prepravené množstvo.
(46)
Pokiaľ ide o dovoz uskutočnený v rámci tohto systému, prešetrovaním sa ukázalo, že existovali početné položky, ktoré sa mohli použiť tak na výrobu príslušného výrobku, ako aj na výrobu iných výrobkov. Zistilo sa však, že niektoré položky sa použili v časti továrne, ktorá sa používa výlučne na výrobu PET filmu. V súvislosti s výpočtom zvýhodnenia žiadateľa by menovateľ, ktorý sa má použiť pri týchto položkách, bol preto obrat vývozu príslušného výrobku, a nie celkový obrat vývozu.
(47)
Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 2,4 %.
4. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
a) Právny základ
(48)
Podrobný opis systému obsahujú body 4.1.1 až 4.1.14 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a kapitoly 4.1 až 4.30 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Tento systém sa pri predchádzajúcom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla platného v súčasnosti podľa nariadenia (ES) č. 367/2006, nazýval systém predbežných licencií.
b) Oprávnenosť
(49)
AAS tvorí šesť podsystémov, ktorých podrobnejší opis obsahuje odôvodnenie 50. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia - vývozcovia a obchodníci - vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú oprávnení v rámci podsystému AAS fyzický vývoz a v rámci podsystému AAS každoročná požiadavka. Výrobcovia - vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení v rámci AAS dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v bode 8.2 dokumentu FT-policy 04-09, akými sú napríklad dodávatelia jednotke orientovanej na vývoz (ďalej len „EOU“), sú oprávnení v rámci podsystému AAS zamýšľaný vývoz. Dodávatelia medziproduktov výrobcom - vývozcom sú ďalej oprávnení na zvýhodnenie týkajúce sa „zamýšľaného vývozu“ v rámci podsystémov predbežný príkaz na uvoľnenie (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a recipročný domáci akreditív/(back to back inland letter of credit).
c) Praktické vykonávanie
(50)
Predbežné povolenia sa môžu vydať na:
i) fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného vývozného výrobku. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že vývozný výrobok musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu vývozného výrobku sú uvedené v licencii;
ii) každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je prepojené na konkrétny vývozný výrobok, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu stanoveného podľa jeho výkonnosti vývozu v minulosti dovážať bez cla každý vstup, ktorý sa má použiť pri výrobe akejkoľvek z položiek, ktoré patria do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
iii) dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden vývozný výrobok a rozdelia si výrobný proces. Výrobca - vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel si môže uplatniť nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
iv) zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy vyžadované pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v bode 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Zamýšľaný vývoz sa vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Početné kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru jednotke orientovanej na vývoz (EOU) alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“);
v) predbežný príkaz na uvoľnenie („ARO“): Držiteľ AAS, ktorý namiesto priameho dovozu zamýšľa získavať vstupy z domácich zdrojov, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia hodnotené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v bode 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vracania/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pri domácich vstupoch, ako aj pri dovážaných vstupoch;
vi) recipročný domáci akreditív: Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zvaliduje platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa namiesto dovozu čerpajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude oprávnený na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v bode 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).
(51)
Žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy v rámci AAS spojené s príslušným výrobkom. Žiadateľ využil jeden z podsystémov, t. j. AAS fyzický vývoz. Netreba preto stanoviť napadnuteľnosť ostatných nepoužitých podsystémov.
(52)
Na účely overenia indickými orgánmi je držiteľ predbežného povolenia podľa zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14 a dodatok 23 k nim), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.
(53)
Pokiaľ ide o podsystém používaný žiadateľom počas ORP, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (SION), ktoré existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného vývozného výrobku. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).
(54)
V súčasnom predbežnom revíznom prešetrovaní sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli dodržiavané a zatiaľ ani vyskúšané v praxi. Žiadateľ neviedol systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v dokumente politiky zahraničného obchodu (dodatok 23) a v súlade s oddielom II bodom 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Neexistovali vlastne žiadne záznamy o skutočnej spotrebe.
(55)
Zmeny v správe zahraničnej politiky 04 - 09, ktoré nadobudli platnosť na jeseň roka 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým úradom v kontexte postupu vyplácania), neboli ešte v prípade žiadateľa uplatnené. Preto sa skutočná implementácia tohto ustanovenia nemohla v tomto štádiu overiť.
d) Záver týkajúci sa AAS
(56)
Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančná pomoc indickej vlády, ktorá zvýhodnila prešetrovaného vývozcu.
(57)
„Fyzický vývoz“ v rámci AAS je okrem toho zo zákona jasne podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody v rámci tohto systému.
(58)
Podsystém využívaný v predloženom prípade nemožno považovať za prípustný systém vracania ani za systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vracania) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vracania) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala účinne svoj nový ani starý overovací systém, ani postup na potvrdenie, či a v akom množstve sa vstupy spotrebovali pri výrobe vývozného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vracania oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné SION sa nemôžu považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože podoba uvedených štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne overiť, aké množstvo vstupov sa spotrebovalo na vývoznú produkciu. Indická vláda nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, aj keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného overovacieho systému bolo potrebné vykonať (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).
(59)
Tento podsystém je preto napadnuteľný.
e) Výpočet výšky subvencie
(60)
Pri neexistencii prípustných systémov vracania ani systémov náhradného vracania cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú za normálnych okolností splatné pri dovoze vstupov, napadnuteľným zvýhodnením. V tejto súvislosti treba poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje iba vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerné odpustenie ciel môže napadnúť iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. V predloženom prípade však tieto podmienky neboli splnené. Ak sa teda nepreukáže existencia primeraného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vracania sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) než akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby takéto nadmerné odpustenie vypočítal. Práve naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí prešetrovací orgán poskytnúť iba dostačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného overovacieho systému.
(61)
Výška subvencie žiadateľovi, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) za materiál dovezený v rámci podsystému počas ORP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas ORP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.
(62)
Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 0,2 %.
5. Kapitálové subvencie (ďalej len „KS“)
a) Právny základ
(63)
Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET filmu vrátane prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla platného v súčasnosti nariadením (ES) č. 367/2006, sa prešetrili viaceré indické štátne systémy, v rámci ktorých sa miestnym spoločnostiam poskytujú stimuly. Štátne systémy patria pod bod „Systém stimulačných balíkov“, keďže môže ísť o rôzne druhy stimulov. Predchádzajúcim prešetrovaním sa zistilo, že nárok spoločnosti na výhody by sa mohol uviesť v „osvedčení o oprávnenosti“ alebo v „osvedčení o nároku“. Podobne ako pri predchádzajúcom prešetrovaní však môžu existovať aj ad hoc subvencie, ako napríklad kapitálové subvencie.
b) Oprávnenosť
(64)
Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti spravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu, buď zriadením nového výrobného podniku, alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície či diverzifikáciou existujúceho výrobného podniku.
c) Praktické vykonávanie
(65)
Podľa vyplneného dotazníka dostal žiadateľ v roku 2009 značnú sumu ako kapitálovú subvenciu na zriadenie nových výrobných zariadení od vlády štátu Uttar Pradesh (ďalej len „VUP“). Podľa vysvetlenia je táto prijatá kapitálová subvencia spojená so zriadením nových výrobných zariadení, t. j. na pokrytie nákladov na investície vynaložené žiadateľom. Podľa žiadateľa išlo o čistú investíciu vo forme grantu na zlepšenie základného imania.
(66)
Prešetrovaním sa takisto zistilo, že vzhľadom na investície vynaložené skôr je žiadateľ oprávnený na vrátenie DPH a centrálnej dane z predaja (ďalej len „CDP“) od Komerčného daňového oddelenia štátu Uttar Pradesh. V „osvedčení o oprávnenosti“ je uvedený limit, v rámci ktorého si spoločnosť môže uplatniť nárok. Spoločnosť využívala systém v priebehu štyroch rokov. O vrátenie zaplatenej DPH a CDP vyberaných pri vnútroštátnom, respektíve medzištátnom predaji sa žiadalo mesačne, aj počas ORP.
d) Záver
(67)
Kapitálová subvencia je priamy prevod prostriedkov, t. j. grant žiadateľovi. Ide o subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o finančnú pomoc vlády štátu Uttar Pradesh, ktorá žiadateľa priamo zvýhodňuje.
(68)
Vrátením DPH a CDP sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Vrátenie predstavuje finančnú pomoc vlády štátu Uttar Pradesh, pretože tento ústupok znižuje príjem vlády štátu z dane, ktorá by inak bola splatná. Vrátenie dane okrem toho žiadateľa zvýhodňuje, pretože ušetrenou daňou sa zvyšuje jeho likvidita.
(69)
Subvencie nie sú podľa zákona podmienené výkonnosťou vývozu. Pre nedostatok spolupráce zo strany vlády štátu Uttar Pradesh však Komisia nemohla dospieť k presvedčivému záveru v súvislosti s týmto systémom, pokiaľ ide špecifickosť a praktické vykonávanie tohto zákona a mieru rozhodovacej právomoci udeľujúceho orgánu pri rozhodovaní o žiadostiach. Nie je teda možné s istotou stanoviť, či bol splnený článok 4 ods. 2 prvý pododsek písm. b), keďže sa nemohlo stanoviť, či vláda štátu Uttar Pradesh uplatňovala objektívne kritériá alebo podmienky na udelenie subvencie. Preto nie je naďalej jasné, či je systém v skutočnosti špecifický, aj keď sa preukázalo, že systém právne špecifický nebol. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 2 prvého pododseku písm. c) a článku 4 ods. 2 štvrtého pododseku základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(70)
Pokiaľ ide o kapitálovú subvenciu prijatú za zriadenie nových výrobných zariadení, výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe kapitálovej subvencie rozdelenej na obdobie, ktoré zodpovedá obvyklej dobe odpisovania/dobe použiteľnosti investičného tovaru v tomto výrobnom odvetví, pretože subvencia môže byť spojená s nadobudnutím investičného majetku. K tejto sume boli pridané úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie potom rozložila na celkový obrat z vývozu a predaja na domácom trhu počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia nie je podmienená vývozom a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani prepravené množstvá.
(71)
Pokiaľ ide o vrátenie DPH a CDP, výška subvencie sa vypočítala na základe výšky vrátení v priebehu ORP. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) potom rozložila na celkový obrat z vývozu a predaja na domácom trhu počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia nie je podmienená vývozom a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani prepravené množstvá.
(72)
Vzhľadom na uvedené sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmito kapitálovými subvenciami v priebehu ORP predstavuje 0,5 %.
6. Výška napadnuteľných subvencií
(73)
Na žiadateľa sa v súčasnosti vzťahuje vyrovnávacie clo vo výške 19,1 %.
(74)
V priebehu terajšieho čiastočného predbežného preskúmania sa zistilo, že výška napadnuteľných subvencií pri žiadateľovi vyjadrená ad valorem predstavovala 11,0 %, ako sa uvádza ďalej:
SYSTÉM→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
KS
Spolu
SPOLOČNOSŤ↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila.
7. Vyrovnávacie opatrenia
(76)
Preskúmalo sa takisto, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o skúmané systémy, mohli považovať za zmeny trvalého charakteru.
(77)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že výška subvencie žiadateľovi sa znížila značne pod úroveň colnej sadzby, ktorá sa v jeho prípade v súčasnosti uplatňuje. Príčinou tohto zníženia celkovej úrovne subvencie je najmä značný pokles vo výhodách, ktoré sú k dispozícií v rámci DEPBS. Vzhľadom na uvedené zjavne existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške nižšej ako výška, ktorá sa naň v súčasnosti vzťahuje.
(78)
Keďže sa preukázalo, že subvencovanie žiadateľa je omnoho nižšie než predtým a že žiadateľ bude pravdepodobne naďalej dostávať subvencie vo výške nižšej ako výška stanovená pri pôvodnom prešetrovaní, úroveň opatrenia by sa mala upraviť, aby sa zohľadnili nové zistenia.
(79)
Vzhľadom na uvedené by sa upravená sadzba vyrovnávacieho cla mala stanoviť na úrovni novej sadzby subvencovania zistenej počas terajšieho čiastočného predbežného preskúmania, pretože rozpätie ujmy vypočítané v rámci pôvodného antisubvenčného prešetrovania zostáva vyššie.
(80)
V súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 597/2009 žiaden výrobok súčasne nepodlieha antidumpingovým aj vyrovnávacím clám, ktoré majú riešiť tú istú situáciu spôsobenú dumpingom alebo subvencovaním vývozu. Keďže výsledkom súčasne prebiehajúceho antidumpingového predbežného preskúmania je stanovenie antidumpingového cla pre žiadateľa v súvislosti s príslušným výrobkom vo výške 0 %, k tejto situácii v predloženom prípade nedošlo.
(81)
Vzhľadom na colnú sadzbu, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa neuvádzajú jednotlivo v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. clo, ktoré sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, je potrebné poznamenať, že súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich napadnuteľnosť sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Neexistuje preto dôvod na opätovný výpočet subvencovania a colných sadzieb týchto spoločností. Colné sadzby uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti s výnimkou žiadateľa preto zostávajú nezmenené.
(82)
Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo navrhnúť úpravu colnej sadzby uplatniteľnej na žiadateľa, a dostali príležitosť predložiť pripomienky.
(83)
Ústne a písomné pripomienky predložené stranami boli posúdené a v prípade potreby boli konečné zistenia zodpovedajúcim spôsobom upravené,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Tabuľka v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006 sa týmto mení a dopĺňa vložením tohto textu:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 28. februára 2011