PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 287/2011
z 21. marca 2011,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu wolfrámu, karbidu wolfrámu zmiešaného s kovovým práškom a spekaného karbidu wolfrámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 od. 2, 5 a 6,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo vo výške 33 % na dovoz karbidu wolfrámu a spekaného karbidu wolfrámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komisia prijala záväzky týkajúce sa výrobku, ktorý je predmetom opatrení, ponúknuté dvoma hlavnými vývozcami.
(2)
Po odvolaní záväzkov dvoma príslušnými čínskymi vývozcami Komisia uložila nariadením (ES) č. 2286/94 (4) dočasné antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku.
(3)
Nariadením (ES) č. 610/95 (5) Rada zmenila a doplnila nariadenie (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolfrámu a spekaného karbidu wolfrámu uložila konečné clo vo výške 33 %. Na základe preskúmania, ktoré sa začalo podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „predchádzajúce revízne prešetrovanie“), sa nariadením Rady (ES) č. 771/98 (6) platnosť týchto opatrení predĺžila o ďalšie päťročné obdobie.
(4)
Po preskúmaní pred uplynutím platnosti uložila Rada nariadením (EHS) č. 2268/2004 (7) antidumpingové clo vo výške 33 % na dovoz karbidu wolfrámu a spekaného karbidu wolfrámu s pôvodom v ČĽR.
(5)
Nariadením (ES) č. 1275/2005 (8) Rada zmenila a doplnila vymedzenie rozsahu výrobku s cieľom zahrnúť aj karbid wolfrámu zmiešaný s kovovým práškom.
2. Žiadosť o preskúmanie
(6)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia dostala 30. septembra 2009 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podalo Európske združenie pre kovy (Eurometaux) (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorých výroba predstavuje podstatnú časť výroby karbidu wolfrámu, karbidu wolfrámu zmiešaného s kovovým práškom a spekaného karbidu wolfrámu v Únii, v tomto prípade viac ako 85 %.
(7)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania
(8)
Komisia po tom, čo po porade s poradným výborom zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, 30. decembra 2009 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (10) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie prešetrovania
(9)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia oficiálne oznámila žiadateľovi, ostatným známym výrobcom z Únie, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom a používateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich preskúmanie týka, a zástupcom ČĽR začatie preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť písomne predložiť svoje pripomienky a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(12)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. Vyplnené dotazníky zaslalo sedem výrobcov z Únie, jeden vyvážajúci výrobca v ČĽR, jeden vyvážajúci výrobca v analogickej krajine a traja používatelia.
(13)
Počas výberu vzorky sa neprihlásil žiadny z dovozcov a informácie Komisii neposkytli a ani sa počas prešetrovania neprihlásili žiadni ďalší dovozcovia. Keďže požadované informácie predložil len jeden vyvážajúci výrobca z ČĽR, nebolo potrebné pristúpiť k výberu vzorky.
(14)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakúsko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Nemecko,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francúzsko,
-
Global Tungsten & Powders spol. s. r. o., Brutal, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakúsko.
b)
Analogická krajina:
-
Global Tungsten & Powders Corp., Spojené štáty.
c)
Používateľ:
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francúzsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(15)
Výrobkom, ktorý je predmetom súčasného preskúmania, je karbid wolfrámu, karbid wolfrámu zmiešaný s kovovým práškom a spekaný karbid wolfrámu s pôvodom v ČĽR v súčasnosti patriaci pod číselné znaky KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolfrámu, karbid wolfrámu zmiešaný s kovovým práškom a spekaný karbid wolfrámu sú zlúčeniny uhlíka a wolfrámu, ktoré vznikajú zahrievaním (v prvom prípade karbonizáciou, v treťom spekaním). Tieto výrobky sú medziprodukty, ktoré sa používajú ako vstupné materiály pri výrobe tvrdých kovových častí, napr. nástrojov na krájanie a častí odolných proti opotrebovaniu z cementovaného karbidu, oteruvzdorných náterov, vrtných hlavíc na ropné vrty a nástrojov na ťažbu, ako aj foriem a hrotov na ťahanie a tvarovanie kovov.
(17)
Súčasným prešetrovaním sa potvrdilo, že príslušný výrobok vyrábaný a predávaný do Únie vyvážajúcim výrobcom je zhodný, pokiaľ ide o fyzikálne a chemické vlastnosti a použitia, s výrobkom vyrábaným výrobcami z Únie a predávaným na trhu Únie alebo s výrobkom vyrábaným a predávaným v analogickej krajine, a považuje sa preto za podobný výrobok v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Predbežné poznámky
(18)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu, a ak áno, či by uplynutie platnosti opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu alebo nie. Je potrebné pripomenúť, že v kontexte prešetrovania podľa tohto článku sa neberie do úvahy trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“).
(19)
Ako bolo uvedené, v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nebolo nutné pristúpiť k výberu vzorky.
(20)
Vo fáze výberu vzorky sa zistilo, že jediný spolupracujúci čínsky vyvážajúci výrobca predstavuje menej ako 5 % celkového čínskeho vývozu do Únie. Čínskym orgánom a ostatným zainteresovaným stranám sa oznámila možnosť uplatnenia článku 18 základného nariadenia z dôvodu nízkej úrovne spolupráce zo strany vyvážajúcich výrobcov. K tomuto oznámeniu Komisia nedostala žiadne pripomienky.
(21)
V priebehu prešetrovania však spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo vyplnenom dotazníku opravil chybu týkajúcu sa objemu jeho predaja do Únie a objem svojho vývozu do Únie upravil smerom nahor. Súčasne sa ďalej analyzovali objemy príslušného výrobku vyvážaného do Únie z ČĽR na základe údajov Eurostatu. Na základe výsledkov tejto analýzy a po overení vyplnených dotazníkov sa zistilo, že objem vývozu tohto spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bol veľmi veľký (11). Na základe týchto zistení sa dospelo k záveru, že úroveň spolupráce bola vysoká.
2. Dumping pri dovoze počas ORP
2.1. Analogická krajina
(22)
Keďže v rámci predchádzajúcich prešetrovaní sa žiadnemu vyvážajúcemu výrobcovi z ČĽR neudelilo THZ, v prípade Číny sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(23)
V oznámení o začatí konania sa na účely stanovenia normálnej hodnoty v prípade ČĽR uvažovalo o Spojených štátoch ako o vhodnej analogickej krajine. Zainteresované strany boli vyzvané, aby sa vyjadrili k vhodnosti tohto výberu. V tejto súvislosti žiadna strana nepredložila žiadne pripomienky ani námietky. Spojené štáty sa použili ako analogická krajina aj v pôvodnom prešetrovaní a zjavne neexistujú, ani neboli Komisii oznámené žiadne nové alebo zmenené okolnosti, ktoré by opodstatňovali zmenu. Usúdilo sa, že Spojené štáty sú ako referenčný trh reprezentatívne, najmä vzhľadom na otvorenosť a konkurencieschopnosť domáceho trhu tejto krajiny. Jeden výrobca zo Spojených štátov okrem toho súhlasil so spoluprácou v rámci súčasného preskúmania
(24)
Spojené štáty sa preto použili ako analogická krajina s trhovým hospodárstvom na účely tohto preskúmania.
2.2. Normálna hodnota
(25)
Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od spolupracujúceho výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu v Spojených štátoch za druhy výrobkov, o ktorých sa zistilo, že ich predaj sa uskutočnil v rámci bežného obchodovania.
(26)
V dôsledku toho sa normálna hodnota stanovila ako vážená priemerná domáca predajná cena spolupracujúceho výrobcu v Spojených štátoch pre neprepojených zákazníkov.
(27)
Najskôr sa v prípade spolupracujúceho výrobcu zo Spojených štátov stanovilo, či bol celkový domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvážaného do Únie. Domáci predaj spolupracujúceho výrobcu zo Spojených štátov počas obdobia revízneho prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny.
(28)
Následne sa preskúmalo, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa v prípade podobného výrobku predávaného na trhu Spojených štátov stanovil podiel ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom počas ORP.
(29)
Keďže objem ziskového predaja podobného výrobku predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota bola založená na skutočnej cene na domácom trhu, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer cien ziskového predaja.
2.3. Vývozná cena
(30)
Vzhľadom na už uvedený fakt, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca predstavoval viac ako 90 % celkového čínskeho dovozu do Únie, vývozná cena sa preskúmala na základe údajov, ktoré poskytol tento vyvážajúci výrobca, t. j. náležite upravených skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok pri predaji na vývoz do Únie.
2.4. Porovnanie
(31)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu príslušného výrobku na základe cien zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodovania a zdanenia. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a s cieľom zaručiť spravodlivé porovnanie sa vzali do úvahy rozdiely vo faktoroch, pri ktorých sa tvrdilo a preukázalo, že ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť. Vykonali sa úpravy týkajúce sa nákladov na námornú a vnútroštátnu dopravu, poistenie, bankové poplatky a balenie. Okrem toho sa vykonala 5 % úprava vývoznej ceny týkajúca sa vývoznej dane a úprava normálnej hodnoty týkajúca sa dane z pridanej hodnoty (DPH).
2.5. Dumpingové rozpätie
(32)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo podľa druhov výrobkov na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou pri rovnakej úrovni obchodovania. Týmto porovnaním sa preukázala existencia dumpingu počas ORP na úrovni viac ako 80 %, teda na podstatne vyššej úrovni ako v rámci posledného revízneho prešetrovania (31 %). Z dôvodu dôverného charakteru údajov nemožno zverejniť presné dumpingové rozpätie. Výpočty sa zakladajú na údajoch poskytnutých jedným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR a jedným výrobcom v analogickej krajine. Zverejnenie dumpingového rozpätia by spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR aj výrobcovi v analogickej krajine umožnilo odvodiť príslušnú normálnu hodnotu a vývoznú cenu druhej strany, čo by bolo jasným porušením práva oboch strán na zachovanie dôvernosti.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Predbežná poznámka
(32)
Údaje uvedené v tomto oddiele sa získali pomocou analýzy údajov, ktoré poskytol spolupracujúci vyvážajúci výrobca, od Eurostatu a zo žiadosti o preskúmanie.
3.2. Nevyužitá kapacita čínskych vyvážajúcich výrobcov
(34)
Údaje o nevyužitej kapacite, ktoré poskytol spolupracujúci čínsky vyvážajúci výrobca, boli z dôvodu zachovania dôvernosti predložené s 20 % zvýšením alebo znížením. Výrobná kapacita v ČĽR predstavovala v rokoch 2006 a 2007 približne 21 000 ton a v roku 2008 a počas ORP sa výrazne zvýšila na približne 35 000 ton, pričom tento nárast počas posudzovaného obdobia predstavuje viac ako 80 %. Tieto údaje možno považovať za konzervatívne, keďže v žiadosti o preskúmanie sa uvádza výrobná kapacita takmer 50 000 ton.
(35)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca okrem toho oznámil výrazné zvýšenie kapacity počas posudzovaného obdobia.
(36)
Na základe informácií zozbieraných počas prešetrovania celková čínska výrobná kapacita výrazne prekročila skutočnú čínsku výrobu (minimálne o viac ako 20 000 ton v roku 2008 a počas ORP).
(37)
Počas ORP predstavovala nevyužitá kapacita ČĽR šesťnásobok spotreby v Únii (25 000 ton vo vzťahu k 3 800 tonám spotreby v Únii.)
(38)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je zrejmé, že veľká časť nevyužitej kapacity dostupnej v ČĽR by sa v prípade neexistencie antidumpingových opatrení mohla použiť na zvýšenie vývozu do Únie.
(39)
Informácie predložené počas prešetrovania okrem toho naznačujú významné narušenia trhu so surovinami používanými na výrobu príslušného výrobku. Po prvé, suroviny podliehajú kvótam, ktoré prideľujú čínske orgány. Po druhé, čínske orgány obmedzujú prístup k surovinám prostredníctvom vývozných daní a politík rabatov na DPH, ktoré sa uplatňovali aj na príslušný výrobok, ako je uvedené v odôvodnení 31. Tieto faktory predstavujú ďalšie prvky poukazujúce na pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v tomto prípade.
3.3. Atraktívnosť trhu Únie a ceny vývozu do tretích krajín
(40)
Z informácií o cenách, ktoré poskytol spolupracujúci vývozca a ktoré nemožno z dôvodu zachovania dôvernosti zverejniť, vyplýva, že Únia je pre čínskych vyvážajúcich výrobcov skutočne zaujímavým trhom. Počas posudzovaného obdobia boli ceny dosiahnuté na trhoch iných tretích krajín nižšie (okrem roku 2007) ako ceny účtované v Únii (približne o 10 % až 20 % nižšie v jednotlivých rokoch počas posudzovaného obdobia).
(41)
Na základe uvedeného možno dospieť k záveru, že pokiaľ ide o dosiahnuteľné ceny, trh Únie je pre čínskych vývozcov nepochybne atraktívnou možnosťou.
(42)
Čínski vyvážajúci výrobcovia by teda v prípade zrušenia opatrení mali motiváciu nasmerovať svoj vývoz na trh Únie. Vyššie ceny prevládajúce na trhu Únie by umožnili čínskym vyvážajúcim výrobcom dosiahnuť lepšie rozpätia zisku.
3.4. Obchádzanie opatrení
(43)
V roku 2005 sa opatrenia rozšírili na ďalší číselný znak KN, keďže sa zistilo, že čínski vývozcovia obchádzali opatrenia pridávaním malého množstva iného kovového prášku (vo väčšine prípadov išlo o kobalt) do prášku karbidu wolfrámu (12). Tento potvrdený postup obchádzania je ďalším prvkom poukazujúcim na záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu. Ide o jasný dôkaz o tom, že európsky trh je naďalej atraktívnym trhom pre čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí by v prípade neexistencie antidumpingových opatrení pravdepodobne nasmerovali väčšie objemy karbidu wolfrámu do EÚ.
3.5. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(44)
Uvedenou analýzou sa preukazuje, že čínsky dovoz naďalej vstupoval na trh Únie za dumpingové ceny s veľmi vysokými dumpingovými rozpätiami. Najmä vzhľadom na analýzu úrovne cien na trhoch Únie a iných tretích krajín a vzhľadom na kapacity dostupné v ČĽR možno dospieť k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
D. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Vymedzenie pojmu výrobné odvetvie Únie
(45)
V rámci Únie vyrába príslušný výrobok sedem spoločností alebo skupín spoločností.
(46)
Považujú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia, a ďalej sa budú uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Predbežná poznámka
(47)
Údaje týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR do Európskej únie sa museli z dôvodu zachovania dôvernosti podľa článku 19 základného nariadenia indexovať.
(48)
Pokiaľ ide o objem dovozu pod kódom TARIC 3824300010, z dôvodu zaradenia výrobkov iných ako príslušný výrobok do údajov o dovoze dostupných na úrovni číselného znaku KN od Eurostatu (číselný znak KN 3824 30 00) sa nasledujúca analýza vykonala na základe údajov o dovoze dostupných na úrovni kódu TARIC, pričom sa doplnili informácie z údajov zozbieraných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia. Údaje na úrovni kódu TARIC sa považujú za dôverné, pretože poskytujú úroveň podrobnosti, ktorá umožňuje identifikáciu strán. Z tohto dôvodu boli niektoré informácie predložené ako rozpätia.
(49)
Údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie sa získali z vyplnených dotazníkov, ktoré predložilo sedem výrobcov z Únie.
3. Spotreba na trhu Únie
(50)
Spotreba Únie sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov Eurostatu o dovoze.
(51)
Od roku 2006 do ORP spotreba v Únii klesla o 62 %, pričom hlavný pokles bol zaznamenaný medzi rokom 2008 a ORP. V porovnaní s rokom 2008 klesla spotreba počas ORP o 63 %.
Tabuľka 1
Spotreba
2006
2007
2008
ORP
Objem (v tonách)
+
Celkový dovoz
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EÚ predaná na trhu Únie
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotreba
10 047
10 218
10 284
3 779
Medziročný nárast
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínskej ľudovej republiky
(52)
Vývoj objemu, podielu na trhu a priemerných cien dumpingového dovozu z ČĽR je uvedený ďalej. Tieto trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, vyplývajú z údajov Eurostatu.
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z príslušnej krajiny (v tonách)
viac ako 700
viac ako 700
viac ako 400
viac ako 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z príslušnej krajiny (EUR/tona)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížil o 89 % a počas ORP dosiahol úroveň približne 80 ton. Klesol aj jeho podiel na trhu zo 7,1 % v roku 2006 na 2,1 % počas ORP.
(54)
Možným vysvetlením tohto poklesu je výrazný nárast domácej spotreby v ČĽR počas posudzovaného obdobia. Čínske orgány okrem toho prostredníctvom systému vývozných kvót a vývozných ciel zrejme presadzujú politiku ochrany zdrojov wolfrámu ČĽR.
(55)
Počas posudzovaného obdobia sa ceny čínskeho dovozu znížili o 14 %. Tento vývoj odráža všeobecný trend pozorovaný aj v súvislosti s cenami výrobného odvetvia Únie.
(56)
Porovnaním sa takisto preukázalo, že dovoz z ČĽR podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie o viac ako 10 % po odpočítaní platného antidumpingového cla. K rovnakým výsledkom sa dospelo aj v rámci posledného revízneho prešetrovania (13).
5. Dovoz z iných krajín
(57)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza objem dovozu z iných krajín počas posudzovaného obdobia. Tieto trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, vyplývajú z údajov Eurostatu.
Tabuľka 3
Dovoz z iných krajín
2006
2007
2008
ORP
Dovoz z iných krajín (v tonách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podiel dovozu z iných krajín na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Priemerná cena (EUR/tona)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podiel Spojených štátov na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Priemerná cena (EUR/tona)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podiel Južnej Kórey na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Priemerná cena (EUR/tona)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z tretích krajín počas posudzovaného obdobia klesol o 36 %. Tento dovoz nasledoval všeobecný trend na trhu spôsobený poklesom spotreby (pokles o 62 %), nie však rovnakým tempom. Podiel tohto dovozu na trhu sa teda zvýšil z 10,5 % na 17,9 %. Ako je uvedené v odôvodneniach 85 až 88, vplyv tohto dovozu na výrobné odvetvie Únie však nemožno považovať za negatívny.
(59)
Je potrebné poznamenať, že podiel Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“) na trhu sa počas posudzovaného obdobia zdvojnásobil, pričom dosiahol 4,4 %. Kórejské priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili, naďalej však boli stále vyššie ako priemerné predajné ceny čínskeho vývozu.
6. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(60)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
6.1. Výroba
(61)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa najprv zvýšila o 5,8 % roku 2007 a o 11,6 % v roku 2008 v porovnaní s rokom 2006 a potom sa prudko znížila o 56 % počas ORP v porovnaní s rokom 2008.
Tabuľka 4
Celková výroba v Únii
2006
2007
2008
ORP
Objem (v tonách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacita a miery využitia kapacity
(62)
Výrobná kapacita sa od roku 2006 do ORP zvýšila o 10,8 %. Keďže výroba sa znížila, najmä počas ORP, vyplývajúce využitie kapacity vykázalo od roku 2006 do ORP celkový pokles o 57 %, pričom využitie kapacity počas ORP dosiahlo 39 %.
Tabuľka 5
Výrobná kapacita a využitie výrobnej kapacity
2006
2007
2008
ORP
Objem (v tonách)
Výrobná kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využitie kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Zásoby
(63)
Úroveň konečných zásob výrobného odvetvia Únie sa v roku 2008 v porovnaní s rokom 2006 zvýšila o 20 % a potom sa počas ORP znížila o 26 %.
Tabuľka 6
Zásoby
2006
2007
2008
ORP
Objem (v tonách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Objem predaja
(64)
Predaj výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa od roku 2006 do roku 2008 mierne zvýšil a potom sa od roku 2008 do ORP znížil o 61 %. Objem predaja sa v rokoch 2007 a 2008 zvýšil, počas ORP sa však výrazne znížil. Tento vývoj je v súlade so všeobecným trendom poklesu spotreby na trhu Únie.
Tabuľka 7
Predaj neprepojeným zákazníkom
2006
2007
2008
ORP
Objem (v tonách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Podiel na trhu
(65)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu bol v rokoch 2006 až 2008 skôr stabilný, od roku 2008 do ORP sa však zvýšil o 4 percentuálne body. Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil celkovo o 5 percentuálnych bodov.
Tabuľka 8
Podiel EÚ na trhu
2006
2007
2008
ORP
Podiel EÚ na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Rast
(66)
Keďže pokles predaja bol mierne nižší ako pokles spotreby, výrobné odvetvie Únie bolo schopné získať určitý podiel na trhu.
6.7. Zamestnanosť
(67)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2006 do ORP znížila o 17 %. Zamestnanosť sa znížila aj počas obdobia rokov 2006 až 2008, keď sa výroba mierne zvýšila, čo dokazuje snahu výrobného odvetvia Únie o zlepšenie produktivity. Počas ORP však prudký pokles výstupu viedol k výraznému zhoršeniu zamestnanosti.
Tabuľka 9
Zamestnanosť
2006
2007
2008
ORP
Priemer (posudzované obdobie)
Celková zamestnanosť
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivita
(68)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako výstup na zamestnanca za rok, sa v porovnaní s rokom 2006 zvýšila o 7 % v roku 2007, resp. o 15 % v roku 2008 a od roku 2008 do ORP sa potom znížila o 49 %.
Tabuľka 10
Produktivita
2006
2007
2008
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca za rok)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Predajné ceny
(69)
Priemerné predajné ceny zo závodu výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov v Únii počas posudzovaného obdobia sledovali klesajúci trend. Výrobné odvetvie Únie muselo od roku 2006 do ORP celkovo znížiť svoje ceny o 15,4 %.
(70)
Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 55 a 56, ceny dumpingového dovozu z ČĽR sledovali podobný trend vo výrobnom odvetví Únie, boli však stále nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Počas ORP boli ceny z ČĽR o viac ako 10 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 11
Jednotková cena na trhu Únie
2006
2007
2008
ORP
Jednotkové ceny predaja v Únii (EUR/tona)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Mzdy
(71)
V období od roku 2006 do ORP sa priemerná mzda na zamestnanca zvýšila o 4,8 %.
Tabuľka 12
Náklady práce
2006
2007
2008
ORP
Ročné náklady práce na zamestnanca
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investície a schopnosť získavať kapitál
(72)
V období od roku 2006 do roku 2008 sa ročný tok investícií do príslušného výrobku realizovaný výrobným odvetvím Únie zvýšil o 18 %. V rokoch 2007 až 2008 sa investície zvýšili o 103 %. Počas ORP však investície klesli o 65 % v porovnaní s rokom 2008.
(73)
Realizovali sa najmä investície do výstavby nových zariadení na výrobu wolfrámových materiálov z použitých materiálov a šrotu. Investície sa museli znížiť z dôvodu: i) poklesu celkovej úrovne výroby na trhu Únie; ii) narušenia trhu so surovinami (pozri odôvodnenie 39) a iii) hospodárskej krízy.
(74)
Počas ORP sa neuskutočnili žiadne významné investície. Do významnej miery to možno vysvetliť hospodárskou krízou, ktorá začala v roku 2008 a najvýraznejšie sa prejavila počas ORP, keď bol prístup k novému kapitálu ešte komplikovanejší.
Tabuľka 13
Investície
2006
2007
2008
ORP
Čisté investície (v tis. EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Ziskovosť a návratnosť investícií
(75)
Výrobné odvetvie Únie bolo čiastočne vďaka platným antidumpingovým opatreniam a čiastočne vďaka vynaloženému úsiliu o diverzifikáciu zdrojov surovín schopné zachovať si kladnú úroveň ziskovosti, aj keď počas tohto obdobia ziskovosť celkovo klesla o 26 %. Počas ORP však výrobné odvetvie Únie dosiahlo v podstate priaznivý výsledok, pričom v tejto súvislosti vykázalo určitú nestabilitu.
(76)
Návratnosť investícií (ďalej len „NI“) počas celého posudzovaného obdobia v zásade kopírovala trend ziskovosti.
Tabuľka 14
Ziskovosť a NI
2006
2007
2008
ORP
Čistý zisk z predaja EÚ neprepojeným zákazníkom (v % čistého predaja)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
NI (čistý zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Peňažný tok
(77)
Vývoj peňažného toku, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti, zostal počas obdobia prešetrovania pozitívny. Od roku 2006 do ORP sa však peňažný tok znížil približne o 35 %.
Tabuľka 15
Peňažný tok
2006
2007
2008
ORP
Peňažný tok (v tis. EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Rozsah dumpingového rozpätia
(78)
Dumping z ČĽR pokračoval počas ORP na úrovni, ktorá je výrazne vyššia ako súčasná úroveň opatrení. Vzhľadom na narušenia trhu so surovinami, nevyužitú kapacitu a ceny dovozu z ČĽR nie je možné považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
6.15. Zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(79)
Analyzovalo sa, či sa výrobné odvetvie Únie zotavilo z vplyvu dumpingu v minulosti. Dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa do veľkej miery dokázalo zotaviť z tohto vplyvu, keďže platné antidumpingové opatrenia sa ukázali byť účinnými. Hospodárska kríza však tento proces zastavila a prispela k ťažkej situácii výrobného odvetvia únie.
7. Vplyv dumpingového dovozu a iných faktorov
7.1. Vplyv dumpingového dovozu
(80)
Súčasne s klesajúcou spotrebou v Únii sa podiel čínskeho dovozu na trhu znížil zo 7,1 % na 2,1 % (pozri odôvodnenie 52). Z dostupných informácií vyplýva, že tento dovoz sa uskutočňoval za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň nižšie ako ceny dovozu s pôvodom v iných tretích krajinách. Ako je uvedené v odôvodnení 56, na základe výpočtu bez zahrnutia antidumpingového cla, čínsky dovoz podhodnocoval počas ORP ceny výrobného odvetvia Únie o 10,7 %. Je potrebné pripomenúť, že sadzba cla je 33 %. Úroveň podhodnotenia teda na jednej strane dokazuje účinnosť platného cla a na strane druhej potrebu zachovať opatrenia. Tento záver podporuje aj fakt, že v rámci posledného revízneho preskúmania sa zistila rovnaká úroveň podhodnotenia. Vplyv dumpingového dovozu z ČĽR na ceny výrobného odvetvia Únie teda zostal nezmenený a vzhľadom na to, že neexistujú žiadne dôkazy o opaku, pravdepodobne by pokračoval.
7.2. Vplyv hospodárskej krízy
(81)
Z dôvodu veľmi nepriaznivých hospodárskych podmienok prevládajúcich počas ORP v odvetví nadväzujúcom na odvetvie wolfrámu, najmä v odvetví ocele a spekaných karbidov, ktoré predstavuje väčšinu spotreby wolfrámu v Únii, výrobné odvetvie Únie výrazne znížilo výrobu a predaj príslušného výrobku.
(82)
Pred krízou disponovali spoločnosti aktívne v nadväzujúcom odvetví vysokou úrovňou zásob wolfrámu, ktoré sa počas ORP nedoplnili, pričom to malo ďalší vplyv na úroveň výroby výrobného odvetvia Únie.
(83)
Vzhľadom na pokles výroby a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je odvetvím náročným na kapitál, ktoré potrebuje vyrábať určité objemy na udržanie nízkych jednotkových fixných nákladov, bola ziskovosť vážnym spôsobom ovplyvnená.
(84)
Analýzou výrobného odvetvia Únie pred krízou sa však preukázalo, že platné antidumpingové opatrenia sú účinné. Prešetrovaním sa preukázalo, že najvýznamnejší výrobcovia z Únie realizovali významné investície s cieľom vyhnúť sa narušeniu trhu so surovinami a zároveň boli schopní konkurovať na trhu a udržať si zdravú pozíciu.
7.3. Dovoz z iných krajín
(85)
Odhaduje sa, že objem dovozu z iných tretích krajín klesol o 36 % z 1 500 ton v roku 2006 na 675 ton počas ORP. Podiel dovozu z iných krajín na trhu stúpol z 10,5 % v roku 2006 na 17,9 % počas ORP. Priemerná dovozná cena sa od roku 2006 do ORP znížila o 8,9 %. Hlavnými dovážajúcimi krajinami boli Južná Kórea a Spojené štáty.
(86)
Podiel dovozu z Južnej Kórey na trhu sa počas posudzovaného obdobia zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informácií však vyplýva, že tento dovoz sa počas ORP realizoval za ceny, ktoré boli o niečo nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie (o 6,6 %), ale vyššie (o 9,8 %) ako ceny dovozu s pôvodom v ČĽR.
(87)
Podiel dovozu zo Spojených štátov na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 15,1 percentuálneho bodu (zo 4,2 % na 3,6 %). Z dostupných informácií vyplýva, že tento dovoz sa počas ORP realizoval za ceny, ktoré boli vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a teda takisto výrazne vyššie (o 31 %) ako ceny dovozu s pôvodom v ČĽR.
(88)
V dôsledku toho nemohol mať dovoz z Južnej Kórey a zo Spojených štátov, ktoré patria medzi najväčších dovozcov karbidu wolfrámu do EÚ, negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, najmä z dôvodu cenových úrovní (podobné alebo ešte vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie) a v prípade Spojených štátov aj z dôvodu klesajúceho podielu na trhu.
8. Záver
(89)
Keďže platné antidumpingové opatrenia sa ukázali byť účinnými, výrobné odvetvie Únie sa do určitej miery dokázalo zotaviť z vplyvu poškodzujúceho dumpingu v minulosti.
(90)
Napriek tomu však nie je možné dospieť k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie je bezpečná. Hoci sa takmer všetky ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobcov z Únie - ako napríklad ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok - počas prvých rokov posudzovaného obdobia zlepšili, prešetrovaním sa takisto preukázalo, že počas ORP sa všetky ukazovatele ujmy zhoršili.
(91)
Bez ohľadu na skutočnosť, že pokles spotreby počas ORP možno čiastočne pripísať hospodárskej kríze, prešetrovaním sa starostlivo analyzoval vplyv dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR na situáciu výrobného odvetvia Únie.
(92)
Ako je uvedené v odôvodnení 52, od roku 2006 do ORP sa objem dovozu z ČĽR skutočne znížil. Ceny tohto dovozu sa počas toho istého obdobia znížili o 14 %, pričom v rámci analýzy z hľadiska štvorročného posudzovaného obdobia to odráža vývoj cien výrobného odvetvia Únie. Je však potrebné uviesť, že výrazný pokles cien čínskeho dumpingového dovozu nastal medzi rokmi 2006 a 2007 (o 15 %), t. j. ešte pred hospodárskou krízou v období, keď sa výrobné odvetvie Únie nachádzalo v procese zotavovania. Ceny dumpingového dovozu z ČĽR sa potom stabilizovali a zdá sa, že pokles súvisiaci s finančnou krízou je obmedzený. Načasovanie výrazného poklesu cien zo strany čínskych vývozcov (pred krízou) by mohlo naznačovať, že začali realizovať intenzívnejšiu a účinnejšiu cenovú stratégiu s cieľom podhodnotiť ceny výrobného odvetvia Únie. Rozdiel medzi cenami čínskeho dovozu a cenami výrobného odvetvia Únie predstavoval 27 % v roku 2007 a 22,8 % v roku 2008.
(93)
V roku 2008 boli vývozné ceny z Číny o 22,8 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Počas ORP sa tento rozdiel znížil na 15,7 %. V rámci prudkého poklesu spotreby museli výrobcovia z Únie znížiť svoje ceny, aby si udržali podiel na trhu.
(94)
Ako je uvedené v odôvodnení 57, objem dovozu z iných tretích krajín sa v súlade s poklesom spotreby znížil o 36 %. Ako je uvedené v odôvodnení 88, napriek zvýšeniu podielu na trhu nemožno vplyv tohto dovozu na situáciu výrobného odvetvia Únie považovať za negatívny.
(95)
V súvislosti so životaschopnosťou výrobného odvetvia Únie je potrebné poznamenať, že na základe dôkazov zozbieraných počas prešetrovania sa preukázalo, že výrobné odvetvie Únie bolo za bežných trhových podmienok schopné konkurovať dovozu z tretích krajín, a dokonca aj keď boli ceny nižšie ako ceny výrobcov z Únie, tento rozdiel nebol taký výrazný ako v prípade cien dovozu z ČĽR, ako je uvedené v odôvodneniach 85 až 88.
(96)
Výrobné odvetvie Únie v dôsledku zlepšenia svojej situácie v rokoch pred ORP investovalo do novej špičkovej technológie na výrobu príslušného výrobku zo šrotu a čiastočne sa vyhlo existujúcim narušeniam na trhu so surovinami.
(97)
Berúc do úvahy celkovú situáciu výrobného odvetvia Únie a dovoz z ČĽR v období od roku 2006 do ORP možno na záver uviesť, že vzhľadom na pozitívny vývoj niektorých ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie sa usudzuje, že výrobné odvetvie únie neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu. Preto sa preskúmalo, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy v prípade uplynutia platnosti opatrení.
E. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Predbežné poznámky
(98)
Ako je uvedené v odôvodneniach 89 až 97, uloženie antidumpingových opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Únie zotaviť sa zo spôsobenej ujmy len čiastočne. Keď sa výnimočná úroveň spotreby v Únii, ktorá trvala väčšinu posudzovaného obdobia, počas ORP výrazne znížila, výrobné odvetvie Únie sa ocitlo v neistej a zraniteľnej situácii a bolo naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu dumpingového dovozu z ČĽR.
(99)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa posúdil dovoz z príslušnej krajiny s cieľom stanoviť, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy.
2. Objem a ceny čínskeho vývozu do tretích krajín
(100)
Zistilo sa, že vývozné ceny čínskeho predaja na trhoch iných tretích krajín boli takisto nižšie ako ceny účtované EÚ (približne od 10 % do 20 % nižšie v jednotlivých rokoch počas posudzovaného obdobia okrem roku 2007). Predaj čínskych výrobcov do nečlenských krajín EÚ sa realizoval vo významnom objeme, ktorý predstavoval viac ako 80 % ich celkového predaja na vývoz. Usúdilo sa teda, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by čínski vyvážajúci výrobcovia mali motiváciu presmerovať významný objem vývozu z iných tretích krajín na atraktívnejší trh Únie.
3. Nevyužitá kapacita na trhu ČĽR
(101)
Ako je uvedené v odôvodneniach 34 až 42, z údajov zozbieraných počas prešetrovania vyplýva, že v ČĽR existuje značná nevyužitá kapacita. Zistili sa skutočnosti, ktoré jednoznačne poukazujú na záver, že v prípade neexistencie antidumpingových opatrení by sa veľká časť tejto nevyužitej kapacity mohla použiť na zvýšenie vývozu do Únie. Uvedené potvrdzuje najmä fakt, že neexistujú žiadne náznaky toho, že trhy tretích krajín alebo domáci trh by boli schopné absorbovať akúkoľvek ďalšiu výrobu v ČĽR.
4. Záver
(102)
Výrobné odvetvie Únie trpelo vplyvom čínskeho dumpingového dovozu niekoľko rokov a v súčasnosti sa stále nachádza v neistej hospodárskej situácii.
(103)
Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Únie sa dokázalo zotaviť z čínskych dumpingových praktík vďaka platným antidumpingovým opatreniam. Počas ORP sa však nachádzalo v ťažkej hospodárskej situácii najmä z dôvodu hospodárskej krízy. Keby výrobné odvetvie Únie čelilo zvýšenému objemu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny za nízke ceny, v tejto súvislosti by to pravdepodobne viedlo k ďalšiemu zhoršeniu predaja, podielu na trhu, predajných cien a následnému zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
(104)
Okrem toho sa zistilo, ako je uvedené v odôvodnení 56, že skutočnosť, že predajné ceny čínskych výrobcov podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie v priemere takmer o 11 %, naznačuje, že v prípade neexistencie opatrení by čínski vyvážajúci výrobcovia pravdepodobne vyvážali príslušný výrobok na trh Únie za ceny výrazne nižšie, ako sú ceny výrobného odvetvia Únie.
(105)
Vzhľadom na zistenia, ku ktorým sa dospelo počas prešetrovania, najmä na nevyužitú kapacitu v ČĽR, narušenia na trhu so surovinami, potenciál vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine zvýšiť a/alebo presmerovať objem svojho vývozu na trh Únie, cenovú politiku čínskych vývozcov v iných tretích krajinách a atraktivitu lukratívnejšieho trhu Únie, by akékoľvek zrušenie opatrení poukazovalo na pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy. Spôsobená ujma by bola vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu ešte väčšia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(106)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(107)
Je potrebné pripomenúť, že v priebehu predchádzajúcich prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo za rozporné so záujmom Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, čiže sa ním analyzuje situácia, v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.
(108)
Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu alebo opätovného výskytu ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(109)
Na základe záverov o situácii výrobného odvetvia Únie stanovených v odôvodneniach 89 až 97 a na základe tvrdení týkajúcich sa analýzy pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy vysvetlenej v odôvodneniach 102 až 105 je takisto možné usúdiť, že v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení by výrobné odvetvie Únie pravdepodobne zaznamenalo ešte vážnejšie zhoršenie svojej finančnej situácie.
(110)
Usudzuje sa, že pokračovanie opatrení by bolo prospešné pre výrobné odvetvie Únie, ktoré by potom malo byť schopné zvýšiť objem predaja a pravdepodobne aj predajné ceny, čím by získalo potrebnú úroveň návratnosti, ktorá by mu umožnila pokračovať v investovaní do nových technológií pre svoje výrobné zariadenia. Zrušenie opatrení by naopak zastavilo zotavovanie sa výrobného odvetvia Únie, vážne by ohrozilo jeho životaschopnosť a v dôsledku toho by ohrozilo jeho existenciu, pričom by sa obmedzili dodávky a hospodárska súťaž na trhu.
3. Záujem dovozcov/používateľov
(111)
Jeden používateľ sa prihlásil a zaslal vyplnený dotazník. Tento spolupracujúci používateľ tvrdil, že zachovanie opatrení by nemalo negatívny vplyv na hospodársku súťaž na trhu Únie, práve naopak, nadväzujúce odvetvie by malo väčší výber dodávateľov, ktorí si navzájom konkurujú v rámci trhových cien.
(112)
Je potrebné pripomenúť, že v rámci predchádzajúcich prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení na používateľov by nebol významný (14). Napriek existencii opatrení boli dovozcovia/používatelia z Únie naďalej schopní získavať dodávky okrem iného aj z ČĽR. Neobjavili sa žiadne známky toho, že by mali ťažkosti s hľadaním iných zdrojov. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení pravdepodobne nebude mať významný vplyv na dovozcov/používateľov z Únie.
4. Záver
(113)
Možno očakávať, že vplyv zachovania opatrení pomôže výrobnému odvetviu Únie, pričom sa to pozitívne prejaví na podmienkach hospodárskej súťaže na trhu Únie a na znížení hrozby ukončenia činnosti a zníženia zamestnanosti.
(114)
Okrem toho možno očakávať, že zachovanie opatrení bude mať pozitívny vplyv na používateľov/dovozcov, keďže si udržia veľký výber dodávateľov na trhu Únie.
(115)
Vzhľadom na uvedenú analýzu sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie.
G. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(116)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(117)
Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa mali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz karbidu wolfrámu, karbidu wolfrámu zmiešaného s kovovým práškom a spekaného karbidu wolfrámu s pôvodom v ČĽR zachovať. Je potrebné pripomenúť, že tieto opatrenia pozostávajú z cla ad valorem,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu wolfrámu, karbidu wolfrámu zmiešaného s kovovým práškom a spekaného karbidu wolfrámu v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód TARIC 3824300010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba cla uplatniteľná sa na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 je 33 %.
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. marca 2011