ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 21. marca 2012
o Štátnej pomoci SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnutej Českou republikoupodniku České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Štátnej pomoci pri poskytnutí úveru podniku Osinek, a. s.)
[oznámené pod číslom C(2012) 1664]
(Iba české znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/637/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1) v súvislosti s pomocou SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami a so zreteľom na ich pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Komisia sa v máji 2009 na základe verejne dostupných informácií dozvedela, že štátom vlastnená spoločnosť Osinek, a. s. (ďalej len „spoločnosť Osinek“), ktorá sa nachádzala v likvidácii, dala súhlas na poskytnutie úveru vo výške 2,5 mld. CZK (asi 100 mil. EUR) podniku ČSA - Czech Airlines, a. s. (ďalej len „ČSA“). V listoch zo 14. mája 2009 a 24. septembra 2009 Komisia požadovala od Českej republiky informácie. V listoch z 10. septembra 2009 a 25. novembra 2009 Česká republika poskytla Komisii doplňujúce informácie.
(2)
Komisia informovala v liste z 24. februára 2010 Českú republiku, že sa v súvislosti s uvedeným opatrením rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Česká republika poskytla listom z 26. apríla 2010 svoje pripomienky k uvedenému rozhodnutiu. V liste zo 6. júla 2010 položila Komisia doplňujúce otázky a Česká republika na ne odpovedala 15. septembra 2010.
(3)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k opatreniu.
(4)
Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán: od Travel Service a Icelandair Group 10. marca 2011, od Czech Connect Airlines a. s. 11. marca 2011, od JOB AIR Technic a. s. 10. marca 2011 a od ČSA 14. marca 2011. Komisia tieto pripomienky poslala Českej republike, ktorá sa k nim mohla vyjadriť. Pripomienky Českej republiky boli Komisii doručené listom z 12. mája 2011.
2. PODROBNÝ OPIS OPATRENIA
2.1. Úver od spoločnosti Osinek
(5)
Skúmaným opatrením je úver poskytnutý českému národnému leteckému dopravcovi ČSA 30. apríla 2009 spoločnosťou Osinek. Úver bol čerpaný v troch tranžiach:
a)
prvá tranža vo výške 800 mil. CZK bola prijatá 11. mája 2009;
b)
druhá tranža vo výške 900 mil. CZK bola prijatá 30. júla 2009 a
c)
tretia tranža vo výške 800 mil. CZK bola prijatá 24. septembra 2009.
(6)
Očakávaným dňom splatenia bol 30. november 2010 s možnosťou predĺženia. Úver sa poskytol s úrokovou sadzbou 3M Prague Interbank Offered Rate (ďalej len „trojmesačná sadzba PRIBOR“) + 300 bázických bodov ako riziková prirážka, t. j. 5,51 % v deň podpisu zmluvy o úvere. Úrok sa splácal štvrťročne v posledný pracovný deň kalendárneho štvrťroka (úrokové obdobie). Úrok sa vypočítaval denne odo dňa, ktorý predchádza splateniu úveru spoločnosti Osinek.
(7)
Podľa stanoviska českých orgánov predstavuje riziková prirážka vo výške 300 bázických bodov primeranú rizikovú prirážku vzhľadom na finančnú situáciu podniku, ktorá zodpovedá ratingovej kategórii „B“ spoločnosti Standard & Poor’s (slabá finančná situácia) (ďalej len „ratingová kategória B“), a vzhľadom na úroveň zaistenia úveru, ktorá dosahovala 110 % výšky úveru.
(8)
Predmetom zaistenia úveru boli budovy na letisku Praha - Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradné diely. Trhovú hodnotu väčšiny predmetov zaistenia určil nezávislý znalec. K zmluve o úvere od spoločnosti Osinek boli pripojené štyri dodatky, v ktorých sa rozšíril a zmenil zoznam aktív určených na zaistenie (3). České orgány tvrdia, že všetky zmeny splnili podmienku stanovenú v zmluve so spoločnosťou Osinek, t. j. že vlastná výška úveru nesmie prekročiť 90 % hodnoty predmetov zaistenia v ktoromkoľvek čase ani dohodnutú maximálnu výšku úveru.
(9)
Úver spoločnosti Osinek nebol splatený, ako sa pôvodne predpokladalo. Namiesto toho bolo jeho zaistenie uvoľnené a 30. júna 2010 došlo ku kapitalizácii dlhu (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu).
Tabuľka č. 1
Prehľad predmetov zaistenia úveru spoločnosti Osinek
Zaistenie
Hodnota v mil. CZK
Subjekt určujúci hodnotu
Obdobie zaistenia
Prevádzková budova - hangár F (vrátane pozemku, na ktorom budova stojí)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 1. júna 2009
od 11.5.2009 (prvá tranža)
Správna budova „APC“ (vrátane pozemku, na ktorom budova stojí)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 30.7.2009 (druhá tranža) do 9.12.2009 (zrušené tretím dodatkom)
Náhradné diely (rotujúce náhradné diely a/alebo náhradné motory)
[150 - 165]
Ocenenie na základe čistej účtovnej hodnoty k 30.9.2009
od 24.9.2009 (tretia tranža)
Náhradné diely (rotujúce pre typ A310 (všetky) a Boeing)
[520 - 575]
Ocenenie na základe čistej účtovnej hodnoty k 30.9.2009
od 24.9.2009 (tretia tranža) do 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
Pozemok okolo správnej budovy „APC“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 23.7.2009 (prvý dodatok) do 25.1.2010 (prvý dodatok)
Pozemok okolo hangáru F a jeho okolie
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 23.7.2009 (prvý dodatok)
Náhradné diely, typ: A319/320
[265 - 290]
Založené na čistej účtovnej hodnote
od 23.7.2009 (prvý dodatok)
Náhradné diely, typ: A310, ATR a Boeing
[440 - 485]
Založené na čistej účtovnej hodnote
od 22.9.2009 (druhý dodatok)
Letecký simulátor
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 10. septembra 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatok)
1 Boeing 737-55 s, poznávacia značka: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok zo 7. decembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
2 Boeing 737-55 s, poznávacia značka: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok zo 7. decembra 2010
od 9.12.2009 (tretí dodatok) do 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
IT
[80 - 85]
PROSCON, s. r. o., znalecký posudok z 30. novembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
Obchodná značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudok z 30. novembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
Podiel ČSA v ČSA Support, s. r. o.
[790 - 865]
PROSCON, s. r. o., znalecký posudok z 20. januára 2010
od 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
2.2. Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia
(10)
Rozhodnutie o začatí konania z 24. februára 2010 odkazuje na úver spoločnosti Osinek vo výške 2,5 mld. CZK na základe zmluvy o úvere uzatvorenej 30. apríla 2009 a zohľadňuje skutočnosť, že už došlo k uvoľneniu zaistenia úveru na základe uznesenia vlády Českej republiky z 26. októbra 2009 č. 1343. Uvoľnenie zaistenia úveru a jeho kapitalizácia (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu) boli Komisii oznámené 12. mája 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán reštrukturalizácie) a vykonané v júni 2010. Toto rozhodnutie sa teda zaoberá iba samotným úverom spoločnosti Osinek vo výške 2,5 mld. CZK na základe zmluvy o úvere uzatvorenej 30. apríla 2009. Posúdenie uvoľnenia zaistenia úveru spoločnosti Osinek a jeho následná kapitalizácia budú predmetom konečného rozhodnutia vo veci SA.30908.
2.3. Spoločnosť Osinek
(11)
Spoločnosť Osinek bola účelovou finančnou spoločnosťou založenou na účely dohľadu nad uzatváraním uhoľných baní v Českej republike a nad ich revitalizáciou. V čase poskytnutia úveru bol podnik v 100 % vlastníctve českých štátnych orgánov a pod dohľadom ministerstva financií. Podnik Osinek vstúpil 5. novembra 2008 do likvidácie. Ešte pred svojou likvidáciou mal podnik Osinek stále disponibilné likvidné prostriedky a údajne hľadal rôzne príležitosti pre ich investovanie. Zmluvu o úvere od podniku Osinek uzatvoril a podpísal v mene spoločnosti 30. apríla 2009 jej likvidátor. S cieľom identifikovať možné riziká spojené s úverom si podnik Osinek nechal vypracovať hospodársku analýzu ČSA od nezávislého znalca - European Business Consulting spol. s. r. o. (ďalej len „EBC“) - a právny posudok od advokátskej kancelárie JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Podnik Osinek a ministerstvo priemyslu a obchodu Českej republiky (ďalej len „MPO“) podpísali 29. septembra 2009 dohodu, podľa ktorej boli pohľadávky podniku Osinek u ČSA vychádzajúce zo zmluvy o úvere podniku Osinek prevedené na MPO v nadväznosti na jeho proces likvidácie podniku. Podnik ČSA dostal v ten istý deň oznámenie o tomto prevode. Proces likvidácie podniku Osinek bol dokončený 8. marca 2010.
(13)
Česká vláda prijala 3. mája 2010 uznesenie č. 333 o pláne reštrukturalizácie ČSA (ďalej len „uznesenie č. 333“), v ktorom MPO nariadila uvoľniť záloh niektorých predmetov zaistenia ešte pred zvýšením zapísaného základného imania ČSA. Kapitalizácia úveru (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu) mala právny základ v uvedenom uznesení a bola vykonaná 30. júna 2010.
2.4. Príjemca - ČSA
(14)
Podnik ČSA je národným leteckým dopravcom Českej republiky od roku 1923. Jeho hlavné sídlo je v Prahe, kde je prevádzka skupiny riadená z letiska Praha - Ruzyně. Podnik ČSA je najväčšou leteckou spoločnosťou so základňou na letisku Praha - Ruzyně a jeho podiel predstavuje 37 % z cestujúcich, ktorí odlietajú z Prahy alebo do Prahy prilietajú. Podnik ČSA je členom aliancie SkyTeam. Pri reštrukturalizácii sa vo flotile ČSA nachádzalo 51 lietadiel. Podnik ČSA ponúka pravidelnú leteckú prepravu (104 destinácií v 44 krajinách). Okrem toho poskytuje nepravidelné (charterové) lety, nákladnú prepravu, pozemné služby (odbavuje približne 60 % všetkých cestujúcich na letisku Praha - Ruzyně), údržbu lietadiel, výcvik posádok, catering a prevádzkuje obchody duty free na letisku Praha - Ruzyně a bezcolný palubný predaj.
2.4.1. Vlastnícka štruktúra
(15)
Podnik ČSA je štátom vlastnenou spoločnosťou. Česká republika vlastní prostredníctvom ministerstva financií 95,69 % akcií. Minoritnými akcionármi sú Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavné mesto Praha (1,53 %) a hlavné mesto Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu reštrukturalizácie by chcel štát nájsť pre podnik ČSA strategického partnera. V rámci príprav plánovanej privatizácie sa česká vláda rozhodla vytvoriť novú podnikovú štruktúru zastrešenú spoločnosťou Český Aeroholding, a. s. (ďalej len „spoločnosť ČAH“).
(17)
Úrad pre ochranu hospodárskej súťaže povolil 25. októbra 2011 vytvorenie spoločnosti ČAH, ktorá bude zahŕňať ČSA, Letisko Praha a súčasné dcérske podniky ČSA, t. j. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics a ČSA Services, s. r. o. Riadenie a štruktúra spoločnosti ČAH budú obsahovať prvky finančnej holdingovej štruktúry s cieľom reštrukturalizovať spoločnosti zoskupené v holdingu, uľahčiť im prístup ku komerčnému financovaniu a pripraviť ich pre následnú privatizáciu.
2.4.2. Finančná situácia podniku
(18)
Podnik ČSA mal ťažkosti a tieto sa v roku 2009, kedy vrcholila súčasná ekonomická kríza, ešte zvýraznili. Hoci podniku nikdy nehrozilo konanie vo veci platobnej neschopnosti podľa českého práva, zaznamenala jasný negatívny trend, pokiaľ ide o vývoj jeho kľúčových finančných ukazovateľov.
Tabuľka č. 2
Čisté imanie a zapísané základné imanie ČSA v rokoch 2006 - 2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté imanie
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: výročná správa ČSA.
Tabuľka č. 3
Vývoj finančných údajov ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/strata
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peňažné toky prevádzkovej činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dlh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktív
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účtovné závierky ČSA.
(19)
Podnik dosahoval v rokoch 2007 a 2008 zisk. Výsledok podnikania sa však v roku 2009 výrazne zhoršil. Obrat podniku sa v priebehu posledných štyroch rokov mierne znížil, avšak zníženie peňažného toku bolo značné. Úroveň dlhu bola viac-menej stabilná. Podnik svoje straty vyrovnával predajom majetku, a to najmä v účtovnom roku 2009.
(20)
Počas roka 2009 sa situácia podniku zhoršila, najmä po lete, ktoré je pre ČSA tradične ziskovým obdobím.
2.5. Rozhodnutie o začatí konania
(21)
Komisia začala 24. februára 2010 konanie vo veci formálneho zisťovania. Komisia vo svojom rozhodnutí vyjadrila pochybnosti o tom, či podnik ČSA v čase, kedy dostal úver, už bol podnikom v ťažkostiach v zmysle Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6) (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“).
(22)
Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti, či podmienky úveru poskytnutého podniku ČSA spoločnosťou Osinek vzhľadom na finančnú situáciu ČSA predstavujú hospodárske zvýhodnenie, ktoré by prijímajúci podnik v bežných podmienkach na trhu nezískal. Komisia navyše spochybnila skutočnosť, že ak by úver skutočne obsahoval prvky štátnej pomoci, mohla by sa táto pomoc označiť za zlučiteľnú na základe predpisov o štátnej pomoci, najmä Oznámenia Komisie - Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (7) (ďalej len „dočasný rámec“). Ak by úver skutočne obsahoval prvky štátnej pomoci, takéto opatrenie by malo škodlivý vplyv na hospodársku súťaž, t. j. na spoločnosti prevádzkujúce linky z letiska Praha - Ruzyně alebo spoločnosti konkurujúce ČSA a ich dcérskym spoločnostiam na iných trhoch.
3. PRIPOMIENKY ČESKEJ REPUBLIKY
(23)
Česká republika predložila svoje pripomienky v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania. Vyjadrila sa, že úver spoločnosti Osinek spĺňa test „zásady investora v trhovom hospodárstve“, pretože neposkytuje podniku ČSA neoprávnenú hospodársku výhodu.
(24)
Česká republika najmä vyjadrila názor, že v deň podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek nebol podnik ČSA podnikom v ťažkostiach, ale stal sa ním až v auguste 2009. Česká republika tvrdí, že aj napriek narastajúcim problémom bol podnik ČSA vždy schopný zaistiť svoju životaschopnosť. Situácia sa však zmenila koncom roka 2008 a na začiatku roka 2009 a v priebehu roka sa ďalej zhoršovala v dôsledku globálnej hospodárskej recesie, ktorá mala nepriaznivý dosah na svetové dopravné trhy (8). Táto skutočnosť prispela spolu s destabilizáciou trhu s ropou a menovými výkyvmi k zhoršeniu finančnej situácie ČSA.
(25)
Podnik ČSA sa v priebehu roka 2009 spoliehal na prognózy vychádzajúce z výsledkov predchádzajúcich rokov a očakával výrazne lepšie výsledky v letnej sezóne. Výsledky za prvý polrok roku 2009. ktoré sa dostali na stôl vedenia spoločnosti v polovici augusta, však ukázali na podstatný pokles priemerných príjmov ČSA v júni. V auguste 2009 si už vedenie ČSA plne uvedomovalo, že podnik už nie je schopný ďalej fungovať bez prijatia bezodkladných opatrení na zníženie nákladov a bez finančnej pomoci z vonkajších zdrojov.
(26)
Pokiaľ ide o možný prvok štátnej pomoci v prípade úveru spoločnosti Osinek, Česká republika tvrdí, že úroková miera spĺňa požiadavky Oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovovania referenčných diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách“) (9). Česká republika trvá najmä na tom, že použitie trojmesačnej sadzby PRIBOR ako základnej sadzby na určenie výšky úroku za predmetný úver bolo správne, a to vzhľadom k volatilite finančných trhov v čase podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek.
(27)
Podnik ČSA nie je posudzovaný podľa ratingových systémov, a preto Česká republika nemôže poskytnúť dôkaz pre svoj predpoklad, že podnik ČSA bol v čase podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek hodnotený ratingovou kategóriou B. Česká republika však odkazuje na správu EBC z 27. apríla 2009, podľa ktorej bol podnik ČSA solventný a úveruschopný.
(28)
Česká republika opakuje svoj argument, že podnik ČSA, aby získal úver, musel poskytnúť zaistenie vo výške minimálne 110 % výšky úveru na celé jeho trvanie. Výška úveru skutočne poskytnutého ČSA teda nikdy nesmie prekročiť 90 % hodnoty všetkých predmetov zaistenia. Česká republika potvrdila, že táto požiadavka bola vo všetkých prípadoch splnená a predložila posudky, v ktorých sú ocenené aktíva použité pre zaistenie úveru.
(29)
Česká republika okrem toho argumentuje, že keďže spoločnosť Osinek mala k dispozícii značné množstvo finančných zdrojov, jej likvidátor sa usiloval o získanie investičných príležitostí s cieľom dosahovať zisk. Ešte skôr, než podnik ČSA začal vo vzťahu k úveru figurovať ako zmluvná strana, nechal likvidátor u nezávislej konzultačnej spoločnosti EBC a advokátskej kancelárie JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracovať hospodársky a právny posudok ponúkaného úveru. Posudok EBC potvrdil, že podnik ČSA bol pokladaný za solventný a riziko, že by úver poskytnutý ČSA mohol spoločnosti Osinek spôsobiť stratu alebo ťažkosti, bolo minimálne. Na základe tohto posudku sa likvidátor rozhodol, že úver pre podnik ČSA bude výhodným prostriedkom pre uloženie voľných finančných zdrojov spoločnosti Osinek.
(30)
Česká republika okrem toho argumentuje tým, že úver je zlučiteľný s podmienkami stanovenými v dočasnom rámci, a to aj vtedy, ak by Komisia dospela k záveru, že podmienky úveru boli výhodnejšie ako podmienky ponúkané na trhu.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(31)
Počas konania vo veci formálneho zisťovania boli Komisii doručené tri pripomienky od zainteresovaných tretích strán a pripomienky od príjemcu opatrenia, ktorý je predmetom zisťovania - ČSA (pozri bod 4 odôvodnenia).
(32)
Pripomienky ČSA v zásade odrážajú uvedené pripomienky Českej republiky k rozhodnutiu o začatí konania. Podnik ČSA opäť zopakoval, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za trhových podmienok, pretože táto spoločnosť konala ako racionálny subjekt v trhovom hospodárstve a bola viac motivovaná obchodnými cieľmi než hospodárskymi alebo sociálnymi ohľadmi. Ak by Komisia dospela k záveru, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý s výhodnou úrokovou mierou, a ak budeme predpokladať, že rating ČSA bol horší ako slabý („B“) a/alebo že zaistenie nebolo ohodnotené ako „vysoké“, má podnik ČSA tiež pripomienky ku kvantifikácii prvku možnej pomoci, ak bola vykonaná.
(33)
Všetky zainteresované tretie strany sú konkurentmi ČSA a sú zastupované jednou advokátskou kanceláriou, preto je v prípade všetkých konkurentov použitá v podstate rovnaká argumentácia. Zainteresované tretie strany argumentujú, že úver spoločnosti Osinek poskytnutý ČSA predstavoval štátnu pomoc, ktorá podniku ČSA umožnila nekalú súťaž prostredníctvom účtovania cien, ktoré nemôžu konkurenti, ktorí nedostali žiadnu štátnu dotáciu, ponúknuť bez toho, aby pritom nestratili schopnosť pokryť svoje náklady a vytvoriť primeraný zisk (10).
(34)
Zainteresované tretie strany zastávajú názor, že podnik ČSA mal vážne ťažkosti už pred 1. júlom 2008. Okrem toho tvrdia, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý so značne nižšou úrokovou sadzbou, než akú by za podobných podmienok požadovala banka, a to vzhľadom na finančnú situáciu ČSA, dĺžku splatnosti, kvalitu zaistenia a nízku pravdepodobnosť samotného splatenia úveru. V takom prípade by úver od spoločnosti Osinek predstavoval neoprávnenú štátnu pomoc nezlučiteľnú s pravidlami Únie. Podľa vyjadrenia spoločnosti jedného konkurenta splnil podnik ČSA podmienku na označenie za podnik v ťažkostiach, keďže prišiel o viac ako polovicu svojho zapísaného základného imania, a to v rokoch 2007, 2008 a 2009. Navyše v rokoch 2008 a 2009 stratil podnik ČSA za obdobie posledných 12 mesiacov viac ako štvrtinu zapísaného základného imania. Ten istý konkurent zastáva názor, že na základe zníženia zapísaného základného imania ČSA v roku 2008 možno usúdiť, že podnik už 1. júla 2008 spĺňal podmienky pre označenie za podnik v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. a) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu.
(35)
Zainteresované tretie strany ďalej tvrdia, že z dôvodu záporných peňažných tokov z prevádzkovej činnosti, veľkého množstva veriteľov a existencie finančných záväzkov splatných do 30 dní možno predpokladať, že podnik trpel brzdiacou platobnou neschopnosťou už od konca roka 2007, a teda mal by byť už od tohto roku kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach (podľa bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
5. ODPOVEĎ ČESKEJ REPUBLIKY NA PRIPOMIENKY ZAITERESOVANÝCH STRÁN
(36)
Česká republika vyjadrila nesúhlas s pripomienkami zainteresovaných strán, pričom súhlasila s pripomienkami ČSA. Česká republika trvala na svojom tvrdení, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za trhových podmienok a v súlade s oznámením o referenčných sadzbách. České orgány okrem toho tvrdia, že podnik ČSA bol prevádzkyschopný bez štátnej pomoci až do druhej polovice roku 2009. Situácia aktív ČSA sa výrazne nezhoršila ani v prvej polovici roka 2009 a ich hodnota sa v skutočnosti zvýšila z [8 340 - 9 255] mil. CZK v prvom štvrťroku 2009 na [8 990 - 9 920] mil. CZK v druhom štvrťroku 2009.
(37)
Česká republika uvádza, že aj keď podnik ČSA publikuje výsledky svojej prevádzkovej činnosti vypracované v súlade s českými účtovnými štandardmi (ďalej len „ČÚŠ“) a medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva, zainteresované tretie strany svoje pripomienky založili výlučne na výsledkoch vypracovaných v súlade s ČÚŠ, ktorých metodika neumožňuje vytvoriť si pravdivý obraz o prevádzke podniku. Účtovné závierky vypracované v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva poskytujú lepšie informácie o finančnej situácii podniku a sú teda vhodnejšie. Podnik ČSA používa však ČÚŠ, pretože jej táto povinnosť vyplýva z českých daňových zákonov. Činnosť ČSA sa však neobmedzuje iba na Českú republiku, ale je globálna, a preto podnik ČSA používa aj medzinárodné štandardy finančného výkazníctva. Česká republika uvádza, že medzinárodné štandardy finančného výkazníctva uplatňujú banky v prípade rozhodovania o úveroch, pretože sú pokladané za presnejšie ako ČÚŠ.
(38)
Je treba ešte uviesť, že Česká republika poskytla dôkaz preukazujúci, že podnik ČSA v čase poskytnutia úveru od spoločnosti Osinek nespĺňal podmienky platobnej neschopnosti podľa českého zákona o platobnej neschopnosti (11).
6. PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI
(39)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(40)
Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy o EU sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná pomoc by musela:
-
byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych zdrojov,
-
poskytovať príjemcovi hospodársku výhodu,
-
zvýhodňovať určité podniky alebo určité odvetvia výroby,
-
narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a
-
ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
6.1. Štátne zdroje a zodpovednosť
(41)
Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek priamo alebo nepriamo poskytnutú výhodu financovanú zo štátnych zdrojov, ktorú poskytol sám štát alebo sprostredkujúci subjekt konajúci na základe jemu zverených právomocí.
(42)
Najprv je preto potrebné zistiť, či sa úver spoločnosti Osinek má pokladať za úver zo štátnych zdrojov. Ako už bolo uvedené, spoločnosť Osinek bola v čase poskytnutia úveru v 100 % vlastníctve ministerstva financií Českej republiky, a preto bez ohľadu na jej postavenie obchodnej spoločnosti alebo iné právne postavenie ide o verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (12). Komisia preto zastáva názor, že je úver spoločnosti Osinek financovaný zo štátnych zdrojov.
(43)
Súdny dvor však tiež rozhodol, že aj v prípade, v ktorom štát môže kontrolovať verejný podnik a vykonávať rozhodujúci vplyv na jeho činnosť, nie je možné v konkrétnom prípade automaticky predpokladať, že túto kontrolu skutočne vykonáva. Štátny podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal. Preto iba skutočnosť, že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí k tomu, aby opatrenia prijaté daným podnikom, ako je napríklad predmetná zmluva o úvere, boli považované za pripísateľné štátu. Je tiež nutné zistiť, či verejné orgány majú byť pokladané za zúčastnené, tým či onakým spôsobom, na prijatie daného opatrenia. V tejto súvislosti Súd uviedol, že zodpovednosť štátu za opatrenia prijaté verejným podnikom možno odvodiť podľa súboru indikátorov vyplývajúcich z okolností prípadu a kontextu, v ktorom bolo príslušné opatrenia prijaté (13).
(44)
Týmito indikátormi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (t. j. či sa riadi verejným alebo obchodným právom), intenzita dohľadu nad vedením podniku vykonávaná zo strany verejných orgánov alebo iný indikátor poukazujúci v konkrétnom prípade na účasť verejných orgánov pri prijímaní opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich účasti, a to zároveň s ohľadom na rozsah opatrenia, jeho obsah a podmienky, ktoré sú v ňom obsiahnuté.
(45)
Komisia uvádza, že väčšina členov dozornej rady spoločnosti Osinek sú zástupcami verejných orgánov (napr. ministerstva financií atď.).
(46)
Spoločnosť Osinek vstúpila do likvidácie 5. novembra 2008 na základe rozhodnutia, ktoré prijal jej jediný akcionár v ten istý deň. Podľa českého zákona je likvidátor povinný počas procesu likvidácie konať samostatne a bez pokynov orgánov spoločnosti. Komisia ďalej uvádza, že likvidátor bol menovaný ministerstvom financií Českej republiky, ktoré bolo jediným akcionárom spoločnosti Osinek.
(47)
České orgány navyše poskytli Komisii znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v ktorých sa likvidátorovi spoločnosti Osinek odporúča pred prijatím rozhodnutia o poskytnutí úveru podniku ČSA konzultovať s akcionárom spoločnosti Osinek, teda s Českou republikou.
(48)
Pokiaľ ide o dohľad nad činnosťou spoločnosti Osinek zo strany štátu, Komisia ďalej konštatuje, že vláda Českej republiky prijala neskôr tiež rozhodnutie o uvoľnení zaistenia úveru spoločnosti Osinek a vkladu pohľadávky Českej republiky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu na základe uznesenia č. 333.
(49)
Komisia teda dospela k záveru, že rozhodnutie poskytnúť úver spoločnosti Osinek možno pripísať českému štátu. Úver spoločnosti Osinek je preto potrebné pokladať za úver zo štátnych zdrojov.
6.2. Hospodárske zvýhodnenie
(50)
Komisia uvádza, že v súlade so zavedenými zásadami práva Únie, pokiaľ „podnikateľovi“ štát poskytol dodatočný kapitál za podmienok, ktoré sú lepšie než bežné trhové podmienky, na takúto situáciu sa uplatňuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože výsledkom takéhoto kroku by bolo „zvýhodnenie“ tohto konkrétneho podnikateľa v zmysle uvedeného článku. Na zistenie, či štát podniku poskytol hospodárske zvýhodnenie, ktoré by za bežných podmienok na trhu nezískal, používa Komisia „zásadu investora v trhovom hospodárstve“ (14).
(51)
V súlade s uvedenou zásadou by nešlo o štátnu pomoc za predpokladu, že by súkromného investora konajúceho za bežných podmienok trhového hospodárstva, ktorého veľkosť je porovnateľná s veľkosťou verejnoprávnych subjektov, bolo možné motivovať k tomu, aby za daných okolností uskutočnil predmetný kapitálový vklad. Komisia musí preto posúdiť, či by predmetné transakcie za rovnakých podmienok vykonal aj súkromný investor. Predpokladané konanie hypotetického súkromného investora spočíva v tom, že obozretný investor, ktorého cieľom je maximalizácia zisku, je opatrný, pokiaľ ide o úroveň prijateľného rizika za danú mieru návratnosti. Podľa tejto zásady by sa kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá spoločnosti k dispozícii za okolností, ktoré zodpovedajú bežným podmienkam trhu, nemal pokladať za štátnu pomoc (15).
(52)
V súlade so zavedenou judikatúrou sa zásada investora v podmienkach trhového hospodárstva uplatňuje aj na úvery. Uplatnenie tejto zásady aj v prípade úverov so sebou prináša otázku, či by súkromný investor poskytol príjemcovi úver za podmienok, za ktorých bol skutočne poskytnutý (16). Tu Komisia posudzuje, či bol úver poskytnutý za bežných obchodných podmienok a či by takéto úvery boli v ponuke obchodných bánk. Pokiaľ ide o podmienky takýchto úverov, Komisia zohľadňuje najmä účtovanú úrokovú mieru a požadované zaistenie úveru. Komisia posudzuje, či je poskytnuté zaistenie dostatočné na splatenie celého úveru v prípade úpadku a vo vzťahu k finančnému postaveniu podniku vo chvíli poskytnutia úveru (17).
(53)
Komisia uvádza, že podnik ČSA je právnickou osobou vykonávajúcou hospodárske činnosti, a teda sa pokladá za podnikateľa v zmysle článku 107 ZFEÚ. S cieľom zistiť, či bol úver spoločnosti Osinek poskytnutý za výhodných či trhových podmienok, Komisia overila súlad úrokovej miery príslušného úveru s referenčnou mierou Komisie stanovenou v oznámení o referenčných sadzbách, ktorá sa používa ako náhrada trhových sadzieb.
(54)
Pokiaľ ide o rozhodný dátum, ktorý by mal byť použitý na porovnanie úrokovej sadzby predmetného úveru s referenčnou sadzbou, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila názor, že by malo ísť o dátum právne záväzného aktu, na základe ktorého bol úver poskytnutý, t. j. 30. apríl 2009 (dátum uzatvorenia zmluvy o úvere medzi spoločnosťou Osinek a podnikom ČSA).
(55)
Podľa vyjadrenia Českej republiky mal podnik ČSA v tom čase stále prístup k vonkajšiemu financovaniu od súkromných bánk a podnikom v ťažkostiach sa stal až v auguste 2009. Na začiatku roka 2009 zodpovedala úveruschopnosť podniku ČSA ratingovej kategórii B.
(56)
Aby mohla overiť tvrdenie Českej republiky, konzultovala Komisia niekoľko súkromných bánk, ktoré mali s ČSA obchodné vzťahy. Zaujímala sa o interný rating ČSA v prvých šiestich mesiacoch roku 2009 a jeho zmeny medzi júlom 2008 a júlom 2009, ďalej o podmienky úverov, ktoré boli poskytnuté ČSA v prvých šiestich mesiacoch roku 2009 a ďalšie pripomienky k úveruschopnosti ČSA v priebehu prvých šiestich mesiacov roku 2009. Tri súkromné banky poskytli informácie pod podmienkou, že s týmito informáciami sa bude nakladať ako s dôvernými a že budú použité výlučne na interné posúdenie Komisie a nebudú poskytnuté žiadnej tretej strane, ČSA ani českým orgánom.
(57)
Hoci všetky tieto banky uznali, že na začiatku roka 2009 sa finančná situácia ČSA zhoršila, podnik ČSA získal v priebehu prvého polroka 2009 úvery prevádzkového kapitálu a úverové facility. Interný rating ČSA u všetkých týchto troch súkromných bánk zhruba zodpovedá ratingovej kategórii B spoločnosti.
(58)
Komisia poznamenáva, že odpovede bánk sú konzistentné a kvalitné. Hoci sa interný rating podniku zhoršil, táto skutočnosť zrejme nebola dostatočne závažná pre zdôvodnenie vyššej rizikovej prirážky.
(59)
Ako bolo už uvedené v rozhodnutí o začatí konania a na základe informácií Českej republiky, Komisia zohľadňuje aj tú skutočnosť, že banka UniCredit poskytla v septembri 2008 ČSA strednodobý (štvorročný) úver prevádzkového kapitálu vo výške 200 mil. CZK zaistený leteckým simulátorom. UniCredit zvýšila 25. júna 2009 rizikovú prirážku pri úvere ČSA zo 160 bázických bodov (podľa zmluvy z roku 2008) na 325 bázických bodov nad jednomesačnou sadzbou PRIBOR (t. j. úroková miera vo výške 5,10 % p. a. k 25. júnu 2009) za porušenie finančných ukazovateľov schválených v zmluve o úvere. Komisia uvádza, že táto úroková miera, ktorá zohľadňovala predchádzajúce nedávne zhoršenie finančnej situácie ČSA, je nižšia než úroková miera úveru spoločnosti Osinek (5,51 % p. a.) a zhruba zodpovedá referenčnej miere pre spoločnosť s ratingovou kategóriou B (s vysokým zaistením).
(60)
Na základe uvedených skutočností možno dospieť k záveru, že podnik ČSA v zásade mal v čase poskytnutia úveru spoločnosti Osinek prístup k financovaniu a že úveruschopnosť ČSA v prvom štvrťroku 2009 zodpovedala ratingovej kategórii B.
(61)
Predmetom zaistenia úveru boli budovy na letisku Praha - Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradné diely. Trhovú hodnotu predmetov zaistenia určili nezávislí znalci z Českej republiky, ktorí sú uvedení v zozname ústavov kvalifikovaných pre znaleckú činnosť alebo v centrálnom registri znalcov a tlmočníkov, ktorý spravuje ministerstvo spravodlivosti Českej republiky, a majú skúsenosti v oblasti oceňovania majetku (18).
(62)
Komisia uvádza, že oceňujúci posudok predmetu zaistenia - hangáru F (pozri tabuľku č. 1) - je z 1. júna 2009, zatiaľ čo prvá tranža úveru spoločnosti Osinek bola zaplatená 11. mája 2009. České orgány predložili vyhlásenie YBN Consult zo 6. mája 2009, ktoré potvrdzuje hodnotu použitého zaistenia. Takéto vyhlásenie je v súlade s ods. 5.9.11 zmluvy o úvere spoločnosti Osinek za predpokladu, že kompletný oceňujúci posudok bude predložený do jedného mesiaca od dátumu vyplatenia prvej tranže. Komisia poznamenáva, že táto podmienka bola splnená.
(63)
Komisia okrem toho kriticky zhodnotila predložené oceňujúce posudky. Posudky nevzbudzujú žiadne pochybnosti, pretože v nich neboli nájdené žiadne zjavné chyby, boli uplatnené schválené metodiky a hodnotenia sú založené na vierohodných predpokladoch. Komisia sa teda domnieva, že výsledky existujúcich oceňujúcich posudkov sú zodpovedajúcou aproximáciou pre realistické trhové ceny aktív, ktoré boli použité pre zaistenie úveru spoločnosti Osinek. Pri jednom druhu predmetov zaistenia - náhradných dieloch - je hodnota založená na ich čistej účtovnej hodnote. Komisia sa domnieva, že takáto metodika ohodnotenia je pre tento druh aktív vhodná, pretože náhradné diely sú jednoducho obchodovateľné a ich hodnota by teda mala zodpovedať pôvodným nákladom vynaloženým na ich nákup po odpočítaní akumulovaných odpisov.
(64)
Zmluva o úvere obsahovala ustanovenia o tom, že vlastná výška úveru nesmie presiahnuť 90 % hodnoty predmetov zaistenia, t. j. že táto hodnota musí predstavovať aspoň 110 % výšky úveru. Na základe predložených informácií vo chvíli poskytnutia prvej tranže v máji 2009 predstavovala hodnota pôvodného zaistenia [110 - 117] %, ako bolo dohodnuté v zmluve o úvere z 30. apríla 2009. V čase poskytnutia druhej tranže v júli 2009 predstavovala táto hodnota [120 - 132] % a v čase poskytnutia tretej tranže v septembri 2009 to bolo [128 - 141] %. Na základe dodatkov k zmluve o úvere spoločnosti Osinek (pozri bod 8 odôvodnenia) boli pridané dodatočné aktíva zaistenia a niektoré aktíva boli uvoľnené.
Tabuľka č. 4
Prehľad zaistenia úveru spoločnosti Osinek v rôznych obdobiach
Dátum zmeny
Vyčerpaná suma
(mil. CZK)
Hodnota predmetu zaistenia (mil. CZK)
% hodnoty predmetu zaistenia
11. mája 2009
800
[880 - 935]
[110 - 117] %
23. júla 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169 - 186] %
30. júla 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120 - 132] %
22. septembra 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146 - 162] %
24. septembra 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128 - 141] %
9. decembra 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131 - 145] %
25. januára 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132 - 146] %
(65)
V oznámení o referenčných sadzbách sa počíta s tým, že „vysoké“ zaistenie so sebou prináša stratovosť zo zlyhania, ktorá je nižšia alebo sa rovná 30 %, čo zodpovedá hodnote predmetov určených na zaistenie najmenej 70 % výšky úveru. Komisia poznamenáva, že zaistenie poskytnuté v prípade úveru je výrazne vyššie, a to vytvára značné bezpečnostné rozpätie, pokiaľ ide o možné odchýlky v odhadoch hodnoty predmetov zaistenia.
(66)
Na základe oznámenia o referenčných sadzbách by zodpovedajúca úroková miera v danej chvíli mala byť 5,16 % p. a. (základná sadzba 2,96 % + 220 bázických bodov = 5,16 % p. a.). Rozpätie 220 bázických bodov odráža ratingovú kategóriu B, ktorá bola potvrdená súkromnými bankami, a vysokú úroveň zaistenia opísanú vyššie.
(67)
Uvedená sadzba je nižšia ako sadzba uplatnená pri úvere spoločnosti Osinek (trojmesačná sadzba PRIBOR (19) + 300 bázických bodov), ktorá 30. apríla 2009 predstavovala 5,51 % p. a.
(68)
Analýza uplatňovanej sadzby (trojmesačná sadzba PRIBOR + 300 bázických bodov) a referenčnej sadzby + prirážka 220 bázických bodov ukazuje, že tieto sadzby sú porovnateľné, čo sa týka metodiky určenia ich základu či celkovej úrovne uplatnených sadzieb vrátane príslušnej rizikovej prirážky.
(69)
Sadzba PRIBOR je referenčnou hodnotou pre úrokové miery na trhu medzibankových vkladov a je vypočítaná (fixovaná) z kotácie referenčných bánk pre predaj depozít (t. j. ponúk). Tento výpočet vykonáva kalkulačný agent pre Českú národnú banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sadzba pre úver spoločnosti Osinek je založená na sadzbe PRIBOR vypočítanej so splatnosťou tri mesiace. Referenčná sadzba vychádza z ročných sadzieb peňažného trhu. Komisia si však vyhradzuje právo použiť kratšie alebo dlhšie doby splatnosti prispôsobené určitým prípadom.
(71)
Analýza vývoja dvoch sadzieb v priebehu trvania úveru spoločnosti Osinek (apríl 2009 - jún 2010) ukazuje, že obidve sadzby sú skutočne porovnateľné. Priemerné sadzby (21) na obdobie od apríla 2009 do júna 2010 sú skoro rovnaké (4,77 % pre sadzbu PRIBOR + 300 bázických bodov, 4,79 % pre referenčnú sadzbu vrátane rizikovej prirážky 220 bázických bodov). Malý rozdiel dvoch bázických bodov má príčinu v odlišnej metodike úpravy. Sadzba PRIBOR sa upravuje každý deň, referenčná sadzba iba raz za niekoľko mesiacov.
(72)
Vzhľadom na tieto skutočnosti je možné prijať uplatnenú úrokovú mieru ako zodpovedajúcu náhradu trhovej sadzby. Na základe oznámenia o referenčných sadzbách je opatrenie v súlade s trhom a nezahŕňa teda hospodárske zvýhodnenie pre ČSA.
(73)
Komisia takisto uvádza, že platby úrokov veriteľovi zo strany ČSA boli realizované plne v súlade s podmienkami zmluvy o úvere spoločnosti Osinek (22).
6.3. Selektívnosť
(74)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ opatrenia, ktoré je možné označiť za štátnu pomoc, zvýhodňujú „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V danom prípade Komisia konštatuje, že spoločnosť Osinek poskytla úver iba ČSA. V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je teda opatrenie selektívne.
6.4. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod
(75)
Pokiaľ ide o kumulatívne kritériá štátnej pomoci, v danom prípade sú ovplyvnenie obchodu vo vnútri Únie a narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku sporného opatrenia nepopierateľné a české orgány ich ani nespozorovali. Podnik ČSA je v konkurenčnom vzťahu k iným leteckým spoločnostiam v Európskej únii, a to najmä po tom, čo 1. januára 1993 nadobudla účinnosť tretia fáza liberalizácia leteckej dopravy („tretí balíček“). Skúmané opatrenia umožnili podniku ČSA pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov.
6.5. Záver
(76)
Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že opatrenie neobsahuje prvky štátnej pomoci poskytnutej ČSA, pretože úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za podmienok, ktoré by požadoval investor v trhovom hospodárstve. Najmä úroková miera, s ktorou bol úver spoločnosti Osinek poskytnutý, je v súlade s referenčnou sadzbou určenou na základe oznámenia o referenčných sadzbách so zreteľom na skutočnosť, že podnik ČSA dosahoval v čase poskytnutia úveru ratingovú kategóriu B, čo potvrdili aj súkromné banky, a že úver bol po celý čas zaistený výrazne vyššie, než je 70 % jeho výšky, čo sa požaduje v oznámení o referenčných sadzbách.
7. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM
(77)
Komisia však takisto analyzovala, či by opatrenie, ak by sa zistilo, že obsahuje prvky štátnej pomoci, bolo v súlade s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ na základe dočasného rámca.
(78)
Úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý v roku 2009. Cieľom opatrenia bolo uľahčiť podniku prístup k vonkajšiemu financovaniu v čase, kedy bolo bežné fungovanie úverových trhov výrazne narušené z dôvodu finančnej krízy a kedy finančná kríza („zamrznutie úverového trhu“) ovplyvňovalo ekonomiku vo všeobecnosti a viedla k vážnym poruchám hospodárstva členských štátov.
(79)
Komisia 17. decembra 2008 reagovala na túto krízu prijatím dočasného rámca. Komisia v ňom uznala „výnimočnú mieru vážnosti súčasnej finančnej krízy a jej dopad na celkové hospodárstvo členských štátov“. Komisia ďalej dospela k záveru, „že na nápravu týchto ťažkostí je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ“.
7.1. Zlučiteľnosť o oddielom 4.4.2 dočasného rámca
(80)
Opatrenie je nutné posúdiť vo vzťahu k požiadavkám oddielu 4.4.2 dočasného rámca („Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb“).
(81)
Podľa dočasného rámca sa uplatnená úroková miera musí rovnať minimálne sadzbe, ktorú do druhého dňa vyhlási centrálna banka, a prémii zodpovedajúcej rozdielu medzi priemerom ročnej medzibankovej sadzby a priemerom sadzby denne vyhlasovanej centrálnou bankou v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008, a to vrátane prémie za úverové riziko zodpovedajúcej rizikovému profilu príjemcu, ako je to stanovené v oznámení o referenčných sadzbách.
(82)
Denne vyhlasovaná sadzba pre Českú republiku predstavovala 30. apríla 2009 1,45 % (23). Rozdiel medzi priemerom ročnej medzibankovej sadzby a priemerom sadzby denne vyhlasovanej centrálnou bankou v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 predstavuje 68 bázických bodov.
(83)
Prémia za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu predstavovala 220 bázických bodov. Táto prémia je založená na ratingovej kategórii B (pozri bod 57 odôvodnenia) a vysokej miere zaistenia vzhľadom na ponúkané predmety zaistenia (pozri body 64 a 65 odôvodnenia).
(84)
Podľa dočasného rámca by teda minimálna sadzba predstavovala 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutočná sadzba úveru spoločnosti Osinek bola 5,51 %. Výsledkom toho je, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý s vyššou sadzbou, než je minimum povolené dočasným rámcom.
(85)
Aby sa úver mohol považovať za zlučiteľnú pomoc, oddiel 4.4 dočasného rámca okrem toho požaduje splnenie dvoch dodatočných podmienok:
(86)
Po prvé, zmluva musí byť uzatvorená do 31. decembra 2010. Znížené úrokové miery sa môžu použiť na platby úrokov pred 31. decembrom 2012.
(87)
Zmluva o úvere spoločnosti Osinek bola uzatvorená 30. apríla 2009. Úver mal byť splatený jednorazovo 30. novembra 2010. Zmluva o úvere teda túto prvú podmienku spĺňa.
(88)
Po druhé, príjemca nebol 1. júla 2008 podnikom v ťažkostiach.
(89)
V bode 9 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa uvádza, že pre podnik v ťažkostiach neexistuje definícia Únie a dodáva sa, že Komisia považuje podnik za podnik v ťažkostiach vtedy, keď nie je schopný z vlastných zdrojov alebo finančných prostriedkov, ktoré je schopný získať od vlastníka/akcionárov alebo spoločníkov či veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ho bez vonkajšej intervencie verejných orgánov v krátkodobom alebo strednodobom horizonte takmer s určitosťou odsúdili na ukončenie podnikateľskej činnosti.
(90)
V ustanovení bodu 10 písm. b) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa následne ozrejmuje, že v prípade spoločnosti, v ktorej aspoň niektorí spoločníci v plnej výške ručia za záväzky spoločnosti, sa za podnik v ťažkostiach pokladá taký podnik, v ktorom došlo k strate viac ako polovice jeho zapísaného základného imania a kde k strate viac ako jednej štvrtiny tohto kapitálu došlo za posledných 12 mesiacov.
(91)
V roku 2008 predstavovala výška zapísaného základného imania ČSA 2 735 mil. CZK. Na základe ČÚŠ sa v tom istom roku čisté imanie podniku znížilo na 101 mil. CZK.
Tabuľka č. 5
Čisté imanie a zapísané základné imanie ČSA v rokoch 2008 - 2009 (v tis. CZK)
Zdroj: Účtovné závierky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté imanie
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté imanie
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté imanie
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Hoci už k 1. júlu 2008 prišiel podnik o viac ako polovicu zapísaného základného imania, nie je splnená druhá podmienka stanovená v bode 10 písm. a) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu, t. j. nedošlo k strate viac ako jednej štvrtiny tohto kapitálu počas posledných 12 mesiacov. Strata čistého imania ([31 570 000 - 34 875 000] CZK), ku ktorej došlo v období od júna 2007 do júla 2008, zodpovedá iba [0,8 - 1,5] % zapísaného základného imania.
(93)
Navyše sa podľa bodu 10 písm. c) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu podnik pokladá za podnik v ťažkostiach v prípade, že spĺňa kritériá vnútroštátneho práva pre začatie kolektívneho konania vo veci platobnej neschopnosti. České orgány potvrdili, že podnik ČSA nebol kandidátom pre konanie vo veci platobnej neschopnosti v zmysle paragrafu 3 českého zákona o platobnej neschopnosti.
(94)
V bode 11 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovuje, že aj v prípade nesplnenia podmienok stanovených v bode 10 možno podnik pokladať za podnik v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi podniku v ťažkostiach, ako sú napr. rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová hodnota čistých aktív.
(95)
Vývoj finančných výsledkov ČSA počas rozhodujúceho obdobia nevykazoval jasný negatívny trend (pozri tabuľku č. 3). Podnik zaznamenal stratu na konci roka 2006, ale zotavil sa a v roku 2007 vykázal kladné výsledky. Na konci prvého štvrťroka 2008 bola následne zaznamenaná strata vo výške [800 - 880] mil. CZK. Situácia sa však do konca druhého štvrťroku, t. j. do 30. júna 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovať, pokiaľ ide o vývoj peňažných tokov. Obrat ČSA sa v priebehu sledovaného obdobia každoročne pomaly zmenšoval. Nemožno z toho ale vyvodiť záver, že sa obrat pred 30. júnom 2008 výrazne zmenšil.
(96)
Zadlženie podniku sa medzi marcom 2008 a júnom 2008 znížilo, aby sa opäť zvýšilo v nasledujúcich šiestich mesiacoch. Hodnota aktív zaznamenala počas sledovaného obdobia výkyvy bez akéhokoľvek zreteľného trendu.
(97)
Na záver je možné povedať, že vývoj finančných kritérií pred 30. júnom 2008, ako je to stanovené v bode 11 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu, jasne neukazuje na typické príznaky podniku v ťažkostiach. Podnik ČSA mal okrem toho v tom čase stále prístup k financovaniu, čo dokazuje skutočnosť, že bol v septembri 2008 schopný získať úver od súkromnej banky (pozri bod 59 odôvodnenia).
(98)
Komisia poznamenáva, že zlučiteľná pomoc podľa oddielu 4.4 dočasného rámca môže byť poskytnutá podnikom, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale potom sa do ťažkostí dostali v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej krízy. Skutočnosť, že sa podnik ČSA stal podnikom v ťažkostiach až neskôr teda nemá dosah na zlučiteľnosť pomoci podľa dočasného rámca.
(99)
Komisia sa preto domnieva, že podnik ČSA nebol 1. júla 2008 podnikom v ťažkostiach a bolo teda možné v jeho prípade uplatniť dočasný rámec.
7.2. Záver
(100)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti spĺňa úver spoločnosti Osinek podmienky stanovené v oddiele 4.4 dočasného rámca. Preto aj za predpokladu, že by opatrenie v podobe tohto úveru bolo označené za opatrenie obsahujúce prvky štátnej pomoci, bolo by aj tak zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
8. ZÁVER
(101)
Komisia dospela k záveru, že úver spoločnosti Osinek nezahŕňa štátnu pomoc. Aj za predpokladu, že by opatrenie v podobe tohto úveru bolo označené za opatrenie obsahujúce prvky štátnej pomoci, bolo by aj tak zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
(102)
Toto rozhodnutie sa netýka uvoľnenia zaistenia úveru spoločnosti Osinek a jeho kapitalizácie z dňa 30. júna 2010. Posúdenie tohto opatrenia bude predmetom konečného rozhodnutia vo veci SA.30908,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Opatrenie, ktoré Česká republika prijala v prospech podniku České aerolinie, a. s. vo forme úveru vo výške 2,5 mld. CZK poskytnutého spoločnosťou Osinek, a. s. na základe zmluvy o úvere z 30. apríla 2009, buď nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, alebo je zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Českej republike.
V Bruseli 21. marca 2012