NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 478/2010
z 1. júna 2010,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 8. septembra 2009 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania, ktoré sa týka dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“) a na Taiwane (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.
(2)
Konanie sa začalo na podnet, ktorý 27. júla 2009 predložilo Európske združenie pre umelé vlákna (European Man-made Fibres Association - CIRFS) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov vysokopevnostnej priadze z polyesterov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 60 %, celkovej výroby vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne o začatí konania oficiálne informovala navrhovateľa - výrobcov z Únie, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, používateľov, ostatné strany, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a zástupcov ČĽR, Kórey a Taiwanu. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Navrhovateľ, ostatní výrobcovia z Únie, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, Kórei a na Taiwane, dovozcovia a používatelia predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Kórei a dovozcov sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vybrať vzorku, požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a v Kórei a dovozcov z Únie, aby sa jej prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009, ako sa ustanovuje v oznámení o začatí konania.
(6)
Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 22 až 27, jedenásť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Pokiaľ ide o Kóreu, štyria vyvážajúci výrobcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do vzorky.
(7)
Na základe informácií získaných od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov v ČĽR alebo skupín prepojených spoločností s najväčším objemom vývozu do Únie. Po porade so všetkými príslušnými vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s ich združením a orgánmi ČĽR, sa dosiahla dohoda o výbere vzorky.
(8)
V prípade Kórey poskytli informácie požadované na výber vzorky iba štyria vyvážajúci výrobcovia. Vzhľadom na malý počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný.
(9)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom zahrnutým do vzorky v ČĽR a vyvážajúcim výrobcom, ktorí o tieto formuláre požiadali s úmyslom požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia.
(10)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľom. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.
(11)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zahrnutí do vzorky, pretože nesplnili kritériá stanovené v článku 17 ods. 1 základného nariadenia, požadovali individuálne rozpätie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Usúdilo sa však, že individuálne preskúmanie príslušných vyvážajúcich výrobcov by viedlo k dodatočným návštevám na mieste a osobitnej analýze a predstavovalo by tak neprimerané zaťaženie a bránilo by včasnému ukončeniu prešetrovania. Predbežne sa preto dospelo k záveru, že žiadosti o individuálne preskúmanie týchto vyvážajúcich výrobcov nie je možné vyhovieť.
(12)
Komisia zaslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania, čiže štyrom výrobcom z Únie, desiatim dovozcom a 68 používateľom.
(13)
Dotazníky vyplnili výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, a jeden ďalší výrobca z Únie, ktorý podporoval toto prešetrovanie, dvaja neprepojení dovozcovia a 33 používateľov.
(14)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie:
-
Brilen SA, Barbastro, Španielsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxembursko a jeho prepojené spoločnosti Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francúzsko; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Nemecko; Performance Fibers, Bobingen, Nemecko; Performance Fibers, Guben, Nemecko,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Nemecko,
-
Sioen, Mouscron, Belgicko.
Dovozcovia z Únie:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Nemecko.
Používatelia v Únii:
-
Autoliv Romania SA, Brašov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Nemecko,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francúzsko,
-
Mitas AS, Praha, Česká republika.
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážajúci výrobcovia v Kórei:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážajúci výrobcovia v Taiwane:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Prepojení dovozcovia z Únie:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembursko.
Výrobcovia z analogickej krajiny:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Spojené štáty americké.
1.3. Obdobie prešetrovania
(15)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa vzťahovalo na obdobie od januára 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(16)
Príslušným výrobkom je vysokopevnostná priadza z polyesterov (iná ako šijacia niť) neurčená na maloobchodný predaj vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov, s pôvodom v ČĽR, Kórei a Taiwane (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „VPP“), zvyčajne zaradená pod kód KN 5402 20 00.
(17)
Príslušný výrobok má vynikajúce vlastnosti a viacero rôznych použití, ako napríklad výstuž pneumatík, všeobecné tkaniny, dopravné pásy, laná bezpečnostných pásov, siete a geosyntetické výrobky.
(18)
V priebehu prešetrovania niektoré strany namietli, že priadza používaná na výrobu pneumatík, tzv. vysokopružná priadza s nízkou zrážanlivosťou (High Modulus Low Shrinkage - HMLS), by mala byť vyňatá z rozsahu prešetrovania. Namietali, že HMLS má v porovnaní s ostatnými VPP odlišné vlastnosti a použitie.
(19)
Prešetrovaním sa však ukázalo, že hoci má priadza HMLS v porovnaní s ostatnými VPP určité odlišné vlastnosti, (napr. pokiaľ ide o pružnosť, zrážanlivosť, pevnosť v ťahu a odolnosť voči únave), všetky rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzické a chemické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa považujú za jediný výrobok.
2.2. Podobný výrobok
(20)
Zistilo sa, že výrobok vyvážaný z ČĽR, Kórey a Taiwanu do Únie a výrobok, ktorý vyrába a predáva na domácom trhu v Kórei a Taiwane, ako aj v ČĽR, čínsky vyvážajúci výrobca, ktorému bolo udelené THZ, a výrobok, ktorý vyrábajú a predávajú v Únii výrobcovia z Únie, majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké použitie. Z tohto dôvodu sa predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. VÝBER VZORKY
3.1. Výber vzorky dovozcov
(21)
Vzhľadom na veľký počet dovozcov zistených z podnetu sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný.
3.2. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(22)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky na zistenie dumpingu v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.
(23)
Aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojich predajoch na vývoz a na domácom trhu, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu príslušného výrobku a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zúčastnených na výrobe a/alebo na predaji príslušného výrobku.
(24)
Pri výbere reprezentatívnej vzorky sa konzultovalo aj s orgánmi ČĽR a združením výrobcov, t. j. s Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz textílií.
3.2.1. Predbežný výber spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(25)
V lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, sa spolu prihlásilo a poskytlo požadované informácie jedenásť vyvážajúcich výrobcov vrátane skupín prepojených spoločností v ČĽR. Všetci nahlásili vývoz príslušného výrobku do Únie počas OP a vyjadrili záujem o zahrnutie do vzorky. Týchto jedenásť vyvážajúcich výrobcov sa preto považovalo za spolupracujúcich na tomto prešetrovaní (ďalej len „spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia“).
(26)
Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa neprihlásili alebo neposkytli požadované informácie v stanovenej lehote, sa považovali za vyvážajúcich výrobcov nespolupracujúcich na prešetrovaní. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze s objemom vývozu príslušného výrobku do Únie nahláseným za OP spoločnosťami uvedenými v odôvodnení 25 naznačuje, že spolupráca čínskych vyvážajúcich výrobcov je na veľmi vysokej úrovni, ako sa uvádza v odôvodnení 73.
3.2.2. Výber vzorky spolupracujúcich výrobcov v ČĽR
(27)
V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybranú vzorku tvoria tri spoločnosti alebo skupiny prepojených spoločností, ktoré predstavujú viac ako 65 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa konzultovalo so všetkými príslušnými vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s ich združením a orgánmi ČĽR a dohodol sa výber vzorky.
3.3. Individuálne preskúmanie
(28)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zahrnutí do vzorky, pretože nesplnili kritériá stanovené v článku 17 ods. 1 základného nariadenia, žiadali ustanoviť individuálne dumpingové rozpätie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia.
(29)
Ako sa uvádza v odôvodnení 27, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v stanovenom čase. Spoločnosti prešetrované s cieľom zisťovania dumpingu príslušných krajín sú uvedené v odôvodnení 14. Vzhľadom na počet overovacích návštev na mieste, ktoré treba vykonať v priestoroch týchto spoločností, čo by v prípade ČĽR zahŕňalo overovanie nárokov na THZ a vyplnených dotazníkov týkajúcich sa antidumpingu, sa usúdilo, že individuálne preskúmanie by predstavovalo neprimerané zaťaženie a zabránilo by včasnému ukončeniu prešetrovania.
(30)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že dvom žiadostiam o individuálne preskúmanie nie je možné vyhovieť.
4. DUMPING
4.1. Všeobecná metodika
(31)
Všeobecná metodika vymedzená ďalej v texte sa použila na všetkých vyvážajúcich výrobcov v Kórei, Taiwane, na vyvážajúceho výrobcu v ČĽR, ktorému bolo udelené THZ, a so zreteľom na pojem analogickej krajiny, aj na ostatných dvoch vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zahrnutých do vzorky, ktorým nebolo udelené THZ. Preto prezentácia nálezov dumpingu za každú krajinu, ktorej sa týka toto prešetrovanie, opisuje iba to, čo je špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu.
4.1.1. Normálna hodnota
(32)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv skúmala, či domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom realizovali jednotliví vyvážajúci výrobcovia reprezentatívne, t. j. či celkový objem tohto predaja bol rovnaký alebo vyšší ako 5 % celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Únie.
(33)
Komisia následne určila tie druhy výrobkov predávaných na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym predajom, ktoré sú zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie.
(34)
Pre každý druh výrobku, ktorý príslušní vyvážajúci výrobcovia predávali na domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom predávaným na vývoz do Únie, sa určilo, či je domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(35)
Komisia ďalej zisťovala, či by bolo možné považovať predaj jednotlivých spoločností na domácom trhu za predaj realizovaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistilo sa to stanovením podielu ziskového predaja jednotlivých druhov výrobkov nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(36)
V prípade, že objem predaja určitého druhu výrobku za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovná alebo je vyššia než vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja daného druhu a ak sa vážená priemerná predajná cena rovnala alebo bola vyššia ako jednotkové náklady, normálna hodnota jednotlivých druhov výrobkov sa vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien daného druhu výrobku na domácom trhu.
(37)
V prípade, že objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu výrobku alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku na domácom trhu.
(38)
V prípade, že všetky druhy výrobkov boli predané so stratou, usúdilo sa, že sa nepredávali v rámci bežného obchodovania.
(39)
Na predaj druhov výrobkov, ktorý sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní, ako aj na druhy výrobkov, ktoré sa nepredali v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu, použila Komisia normálnu hodnotu vytvorenú v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(40)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa vynaložené predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk zrealizovaný jednotlivými príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami z domácich predajov podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítal k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby sa uvedené výrobné náklady a PVA náklady upravili pred použitím na skúmanie bežného obchodovania a vytvorenie normálnych hodnôt.
4.1.2. Vývozná cena
(41)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(42)
V prípadoch, keď sa predaj realizoval cez prepojeného dovozcu, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezené výrobky po prvýkrát predali nezávislým zákazníkom. V takýchto prípadoch boli upravené všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, vrátane ciel a daní, ako aj primerané rozpätie PVA a ziskov. Použili sa vlastné PVA náklady prepojeného dovozcu a primerané rozpätie zisku sa stanovilo na základe rozpätia zisteného v prešetrovaní, ktorý dosiahol nezávislý dovozca príslušného výrobku.
4.1.3. Porovnanie
(43)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(44)
S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi.
4.1.4. Dumpingové rozpätie
(45)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za každého vyvážajúceho výrobcu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
4.2. ČĽR
4.2.1. Posúdenie THZ
(46)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(47)
Stručne a iba na orientačné účely sú tieto kritériá zhrnuté takto:
1.
obchodné rozhodnutia sa prijímajú a náklady sa uskutočňujú v reakcii na trhové podmienky a bez výrazných zásahov štátu; náklady na hlavné vstupy v podstatnej miere odrážajú trhové hodnoty;
2.
podniky majú jeden jednoznačný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (ďalej len „IAS“) a uplatňujú sa na všetky účely;
3.
neexistujú žiadne závažné deformácie spôsobené bývalým netrhovým hospodárskym systémom;
4.
zákonmi o konkurze a majetkovými zákonmi sa garantuje právna istota a stabilita;
5.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby.
(48)
Všetky spoločnosti zahrnuté do vzorky požiadali o THZ a vyplnili formulár žiadosti o THZ v stanovenej lehote. Komisia si vyžiadala a preverila informácie uvedené vo formulároch žiadosti a všetky ostatné informácie, ktoré považovala za potrebné, preverila v priestoroch uvedených spoločností.
(49)
Pri kontrole sa zistilo, že dvaja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nesplnili požiadavky kritérií ustanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia na udelenie THZ.
(50)
Kritériá 1 až 3 nesplnil najmä jeden vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky. Po prvé nemohol preukázať, že rozhodnutia prijíma v reakcii na trhové signály a bez výrazných zásahov štátu, pretože sa zistili obmedzenia jeho predajných činností, ako napríklad povinnosť predať určitý objem príslušného výrobku na domácom trhu. Po druhé nepreukázal, že jeho účtovné záznamy boli podrobené auditu v súlade s IAS. Prešetrovanie poukázalo na viaceré nezrovnalosti a nedostatky v účtoch žiadateľa a zistili sa určité porušenia zásad IAS. Napokon sa zistili aj deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva vo forme nesprávnych hodnotení práv na využívanie pôdy.
(51)
Druhý vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky nemohol preukázať splnenie kritérií 1 a 3. Nemohol preukázať, že rozhodnutia prijíma v reakcii na trhové signály a bez výrazných zásahov štátu, pretože sa zistili obmedzenia jeho predajných činností podobné obmedzeniam uvedeným v odôvodnení 50, a aj napriek existencii osvedčenia štátom sa zistilo, že časť jeho kapitálu nebola vložená. Zistili sa aj deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva vo forme nesprávnych hodnotení práv na využívanie pôdy.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky preukázal, že spĺňa všetky kritériá článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a mohlo sa mu udeliť THZ.
4.2.2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(53)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, prípadne stanoví clo pre celú krajinu s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia a možno im udeliť IZ.
(54)
Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
1.
v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku môžu voľne repatriovať kapitál a zisky;
2.
vývozné ceny, množstvá, podmienky a náležitosti predaja sú voľne určené;
3.
väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady alebo zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od štátu;
4.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby a
5.
ak sa jednotlivým vývozcom poskytujú rôzne sadzby cla, zasahovanie štátu nie je také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(55)
Vyvážajúci výrobcovia zahrnutí do vzorky, ktorí nesplnili kritériá na udelenie THZ, požiadali aj o IZ v prípade, že by im nebolo udelené THZ.
(56)
Na základe dostupných informácií sa predbežne zistilo, že nasledujúci dvaja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, ktorí boli zahrnutí do vzorky, spĺňajú všetky požiadavky pre IZ ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analogická krajina
(57)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v transformujúcich hospodárstvach normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).
(58)
V oznámení o začatí konania boli na účel stanovenia normálnej hodnoty v ČĽR navrhnuté ako vhodná analogická krajina Spojené štáty americké (USA). Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby k tomuto návrhu predložili svoje pripomienky.
(59)
Mnohé strany proti tomuto návrhu namietali a navrhli použiť Taiwan alebo Kóreu, pretože tieto krajiny považovali za vhodnejšie. Argumentovali takto:
a)
výrobné procesy a náklady v USA sa výrazne líšia od procesov a nákladov v ČĽR, lebo stroje používané v USA sú staré a zastarané, zatiaľ čo zariadenia používané väčšinou čínskych výrobcov sú moderné a založené na najnovšej technológii. Väčšina čínskych, taiwanských a kórejských vyvážajúcich výrobcov používa novú jednokrokovú výrobnú technológiu, vďaka ktorej sú efektívnejší ako ich americkí kolegovia;
b)
to, že sa taiwanskí a kórejskí vývozcovia údajne dopúšťali dumpingu, na účely výberu vhodnej analogickej krajiny nie je relevantné;
c)
navrhovatelia majú hospodársky prepojené spoločnosti v USA a nebolo by vhodné, aby normálna hodnota vyplývala z informácií, ktoré poskytli tieto prepojené spoločnosti;
d)
podmienky hospodárskej súťaže v USA sú odlišné od podmienok prevládajúcich v ČĽR. Trh USA je prakticky monopolom jedného výrobcu, zatiaľ čo Taiwan a Kórea majú veľký počet domácich výrobcov podobne ako v prípade ČĽR.
(60)
Komisia preskúmala uvedené pripomienky a usúdila, že sú vcelku oprávnené, pokiaľ ide o výber analogickej krajiny. Ďalej prešetrila, či možno Taiwan alebo Kóreu klasifikovať na účel stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR ako možnú tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom.
(61)
Prešetrovaním sa preukázalo najmä to, že Taiwan má vyšší stupeň porovnateľnosti konečných výrobkov s ČĽR. Poznamenalo sa, že vyvážajúci výrobcovia v Taiwane prostredníctvom prepojených výrobcov pôsobia aj v ČĽR a že v podstate v obidvoch krajinách fungujú za podobných podmienok.
(62)
Na základe toho sa usúdilo, že je vhodnejšie použiť Taiwan ako analogickú krajinu na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
(63)
Po vybratí Taiwanu za analogickú krajinu sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overených v priestoroch taiwanských vyvážajúcich výrobcov, ktorí plne spolupracovali pri prešetrovaní. Normálna hodnota vychádzala z ceny zaplatenej alebo splatnej za predaj uskutočnený na domácom trhu Taiwanu za porovnateľné druhy výrobkov, ak sa zistilo, že predaje boli zrealizované v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. To skutočne platilo v prípade mnohých vyvážaných druhov výrobkov.
4.2.4. Normálna hodnota
4.2.4.1. Vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky, ktorému bolo udelené THZ
(64)
Zistilo sa, že väčšina domáceho predaja vyvážajúceho výrobcu zahrnutého do vzorky, ktorému bolo udelené THZ, sa uskutočnila v reprezentatívnych množstvách a v rámci bežného obchodovania. Normálna hodnota týchto druhov výrobkov vychádzala z cien, ktoré nezávislí zákazníci skutočne zaplatili alebo mali zaplatiť na domácom trhu ČĽR počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.
(65)
Pre predaj druhov výrobkov, ktorý sa neuskutočnil v rámci bežného obchodovania, ako aj druhov výrobkov, ktoré sa nepredali v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu, bolo treba vytvoriť normálnu hodnotu tak, ako sa ustanovuje v odôvodnení 40.
4.2.4.2. Vyvážajúci výrobcovia zahrnutí do vzorky, ktorým nebolo udelené THZ
(66)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 57 až 63, normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, treba stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty tretej krajine s trhovým hospodárstvom, v tomto prípade Taiwanu.
(67)
Pre ostatné druhy vyvážaných výrobkov, ktoré sa buď nepredali v rámci bežného obchodovania v Taiwane, alebo ich taiwanskí výrobcovia nepredali v reprezentatívnych množstvách na svojom domácom trhu, bolo treba normálnu hodnotu vytvoriť. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 40.
4.2.5. Vývozná cena
(68)
Všetky predaje príslušného výrobku, ktoré zrealizovali traja vyvážajúci výrobcovia zahrnutí do vzorky na trhu Únie, sa uskutočnili priamo nezávislým zákazníkom v Únii. V dôsledku toho sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien.
4.2.6. Porovnanie
(69)
S cieľom zabezpečiť objektívne porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa riadne, vo forme úprav, prihliadalo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na základe toho sa v príslušných a opodstatnených prípadoch u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov zohľadnili úpravy rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, úverové náklady, provízie, zľavy, rabaty a nepriame zdanenie.
4.2.7. Dumpingové rozpätia
4.2.7.1. V prípade vyvážajúcich výrobcov zahrnutých do vzorky
(70)
V prípade spoločností zahrnutých do vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu výrobku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(71)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento franko ceny na hranici Únie pred preclením, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. V prípade ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(72)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zahrnutí do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov vo vzorke bez ohľadu na rozpätie vyvážajúceho výrobcu s nulovým dumpingovým rozpätím. Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky dočasne stanovilo na 8,9 %.
(73)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vykonalo sa porovnanie medzi celkovým vyvážaným množstvom uvedeným vo vyplnených dotazníkoch na účely výberu vzorky, ktoré poskytli všetci vyvážajúci výrobcovia, a celkovým dovozom z ČĽR, ktorý sa odvodil zo štatistických údajov Eurostatu o dovoze. Zistené percento spolupráce bolo 100 %. Na základe toho sa úroveň spolupráce považovala za vysokú, a preto sa posúdila ako vhodná na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na najvyššom dumpingovom rozpätí stanovenom pre vyvážajúcich výrobcov zahrnutých do vzorky.
(74)
Na základe toho sa úroveň dumpingu pre celú krajinu dočasne stanovila na 9,3 %.
4.3. Kórea
4.3.1. Normálna hodnota
(75)
Zistilo sa, že väčšina domácich predajov druhov výrobkov predávaných na vývoz do Únie všetkými štyrmi prešetrovanými spoločnosťami sa uskutočnila v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. Normálna hodnota pre tieto druhy výrobku vychádzala z cien skutočne zaplatených alebo splatných počas obdobia prešetrovania nezávislými zákazníkmi na domácom trhu Kórey v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.
(76)
Pre predaj druhov výrobkov neuskutočnený pri bežnom obchodovaní, ako aj druhov výrobkov, ktoré neboli predané v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, sa stanovila normálna hodnota. Všetky štyri prešetrované spoločnosti mali domáce predaje určitých druhov výrobkov, ktoré sa neuskutočnili v reprezentatívnych množstvách alebo pri bežnom obchodovaní. V týchto prípadoch bola normálna hodnota vytvorená na základe uvedenom v odôvodnení 40.
4.3.2. Vývozná cena
(77)
Časť vývozných predajov jedného vyvážajúceho výrobcu bola priamo určená prepojenému dovozcovi v Únii. V dôsledku toho sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli tieto výrobky po prvýkrát predané nezávislému kupujúcemu a v súlade s metodikou opísanou v odôvodnení 42.
(78)
Ostatný vývoz príslušného výrobku uvedeného vyvážajúceho výrobcu a všetky vývozné predaje troch ďalších vyvážajúcich výrobcov sa uskutočnili priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Pre tento predaj sa stanovila vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných.
4.3.3. Porovnanie
(79)
S cieľom zabezpečiť objektívne porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa riadne, vo forme úprav, zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na základe toho sa v príslušných a opodstatnených prípadoch u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov zohľadnili úpravy rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, naloženie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, úverové náklady a provízie.
(80)
Všetky štyri prešetrované spoločnosti si nárokovali úpravu o colné znevýhodnenie podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia z toho dôvodu, že dovozné prirážky sa údajne započítali do znášaných nákladov, ak bol podobný výrobok určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale sa refundovali alebo sa vôbec nemuseli zaplatiť v prípade, že sa takýto výrobok predával na vývoz do Únie.
(81)
Táto požiadavka sa považovala za nepodloženú, pretože ani jedna zo štyroch spoločností nepreukázala, že dovozné prirážky refundované týmto spoločnostiam súviseli s vývozom príslušného výrobku do Únie.
4.3.4. Dumpingové rozpätia
(82)
Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota ustanovená pre jednotlivé druhy výrobkov sa pre každú spoločnosť porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu výrobku.
(83)
Na základe toho sa zistilo, že dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej franko ceny na hranici Únie pred preclením, je u všetkých príslušných vyvážajúcich výrobcov v Kórei pod prahom de minimis 2 % v zmysle článku 9 ods. 3 základného nariadenia.
(84)
Treba poznamenať, že keď sa porovnajú údaje Eurostatu o dovoze, štyria kórejskí vyvážajúci výrobcovia predstavujú celý vývoz pochádzajúci z tejto krajiny. Takže sa predbežne dospelo k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení vzhľadom na dovoz pochádzajúci z Kórey nie je opodstatnené.
(85)
Ak sa tieto závery potvrdia v ďalšom priebehu prešetrovania, konanie v súvislosti s Kóreou sa ukončí.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normálna hodnota
(86)
Zistilo sa, že väčšina domácich predajov druhov výrobkov predávaných na vývoz do Únie dvoma prešetrovanými spoločnosťami sa uskutočnila v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. Normálna hodnota týchto výrobkov vychádzala z cien skutočne zaplatených alebo splatných počas obdobia prešetrovania nezávislými zákazníkmi na domácom trhu Taiwanu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.
(87)
Pre predaj druhov výrobkov, ktorý sa neuskutočnil v rámci bežného obchodovania, ako aj druhov výrobkov, ktoré sa nepredali v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, sa stanovila normálna hodnota. Obidve prešetrované spoločnosti mali domáce predaje určitých druhov výrobkov, ktoré sa neuskutočnili v reprezentatívnom množstve alebo v rámci bežného obchodovania. V týchto prípadoch bola normálna hodnota vytvorená na základe uvedenom v odôvodnení 40.
4.4.2. Vývozná cena
(88)
Všetky predaje príslušného výrobku zrealizovali títo dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien.
4.4.3. Porovnanie
(89)
S cieľom zabezpečiť objektívne porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa riadne, vo forme úprav, prihliadalo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a na porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na základe toho sa v primeraných a opodstatnených prípadoch zohľadnili u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov úpravy rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, naloženie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, úverové náklady, provízie, zľavy a rabaty.
4.4.4. Dumpingové rozpätia
(90)
Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre jednotlivé druhy výrobkov sa za každú spoločnosť porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu výrobkov.
(91)
Na základe toho boli dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej franko ceny na hranici Únie pred preclením takéto:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
Pokiaľ ide o dovoz z Taiwanu, treba poznamenať, že na základe porovnania údajov Eurostatu o dovoze predstavujú títo dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia celý vývoz pochádzajúci z tejto krajiny. V prípade Taiwanu bolo stanovené rozpätie dumpingu pre celú krajinu. Zistilo sa, že toto dumpingové rozpätie pre celú krajinu je pod prahom de minimis 2 % vymedzeným v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Na základe toho sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení vzhľadom na dovoz z Taiwanu nie je opodstatnené.
(93)
Ak sa tieto závery potvrdia v ďalšom priebehu prešetrovania, konanie v súvislosti s Taiwanom sa ukončí.
5. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
5.1. Výroba v Únii
(94)
Na určenie celkovej výroby v Únii sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch v Únii vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov pred začiatkom prešetrovania a po ňom.
(95)
Na základe toho sa celková výroba v Únii počas OP odhadla približne na 121 000 ton. Toto množstvo zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadovanú výrobu výrobcov, ktorí sa v konaní neprihlásili (ďalej len „neprihlásení výrobcovia“). Keďže neboli k dispozícii žiadne iné informácie, na stanovenie celkovej výroby a spotreby v Únii sa vo vzťahu k neprihláseným výrobcom použili údaje uvedené v podnete. Neprihlásení výrobcovia tvorili počas OP približne 22 % celkovej výroby v Únii. Žiadny zo známych výrobcov z Únie nezostal neutrálny ani nenamietal proti začatiu prešetrovania.
(96)
Objem výroby výrobcov z Únie, ktorí podporili podnet, tvoril v OP 94 000 ton, čiže predstavoval približne 78 % celkovej odhadovanej výroby Únie.
5.2. Vymedzenie pojmu výrobného odvetvia Únie
(97)
Ako sa uvádza v odôvodnení 96, prešetrovaním sa ukázalo, že výrobcovia z Únie, ktorí podporili podnet a súhlasili so spoluprácou na prešetrovaní, predstavovali počas OP približne 78 % celkovej výroby Únie. Preto sa títo výrobcovia považujú za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
6. UJMA
6.1. Spotreba v Únii
(98)
Spotreba sa stanovila na základe celkového dovozu podľa údajov Eurostatu, celkových predajov výrobného odvetvia Únie na trhu Únie vrátane odhadu predajov neprihlásených výrobcov.
(99)
Ako sa uvádza v odôvodnení 95, keďže neexistovali žiadne iné informácie vo vzťahu k neprihláseným výrobcom týkajúce sa ich výroby a predaja vysokopevnostnej priadze z polyesterov počas posudzovaného obdobia, namiesto nich sa použili údaje o týchto výrobcoch uvedené v podnete.
Tabuľka 1
Spotreba Únie
2005
2006
2007
2008
OP
Tony
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(100)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila celkovo o 7 %. Zistilo sa, že spotreba sa v rokoch 2005 až 2007 najprv zvýšila o 20 %, a potom sa od roku 2007 do OP znížila o 22 %. Pokles spotreby v roku 2008 a OP bol výsledkom nižšieho dopytu, najmä v druhej polovici roka 2008, ktorý spôsobila hospodárska kríza.
6.2. Dovoz z príslušných krajín do Únie
6.2.1. Súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu z príslušných krajín
(101)
Komisia skúmala, či by sa dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v ČĽR, Kórei a na Taiwane mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(102)
Pokiaľ ide o dovoz z Taiwanu a Kórey, ako sa už uviedlo, predbežne sa usúdilo, že počas OP sa neuskutočnil dovoz z Taiwanu a Kórey za dumpingové ceny.
(103)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že účinky dovozu z Kórey a Taiwanu by sa nemali kumulovať s dumpingovými dovozmi z ČĽR.
6.2.2. Dumpingový dovoz z ČĽR
(104)
Treba poznamenať, že v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu v ČĽR zahrnutého do vzorky sa zistilo, že na svoje výrobky na trhu Únie neuplatňuje dumping. Preto by sa mal jeho vývoz vylúčiť z analýzy, ktorá sa zaoberá vývojom dumpingového dovozu z ČĽR na trh Únie.
(105)
V snahe zabrániť akejkoľvek možnosti zverejniť citlivé obchodné údaje týkajúce sa uvedeného výrobcu, sa však z dôvodu zachovania dôvernosti údajov považovalo za vhodné nevylúčiť údaje vývozcu, u ktorého sa nezistil dumping na trhu Únie, z prezentovaných verejne dostupných údajov, ako sú údaje Eurostatu.
(106)
Prvá tabuľka preto obsahuje celý dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v ČĽR, zatiaľ čo druhá tabuľka zobrazuje indexované údaje týkajúce sa dumpingového dovozu na trh Únie v posudzovanom období.
Tabuľka 2a
Celkový dovoz z ČĽR
2005
2006
2007
2008
OP
Objem (v tonách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podiel na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (EUR/tona)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČĽR sa za posudzované obdobie trikrát dramaticky zvýšil, pričom v rovnakom čase sa priemerné dovozné ceny znížili o 17 %. V dôsledku toho sa výrazne zvýšil jeho podiel na trhu zo 7,3 % v roku 2005 na 23,6 % v OP. Prešetrovanie ukázalo, že aj v období od roku 2007 do OP, keď spotreba klesla o 22 %, sa objem dovozu z ČĽR zvýšil o 15 %, čo viedlo k zvýšeniu jeho podielu na trhu o 7,7 percentuálnych bodov.
6.2.2.1. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu na trhu
Tabuľka 2b
Dumpingový dovoz z ČĽR
2005
2006
2007
2008
OP
Dovoz (v tonách)
Index
100
240
582
728
714
Podiel na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (EUR/tona)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČĽR sa za posudzované obdobie dramaticky zvýšil, čo viedlo k viac ako sedemnásobnému zvýšeniu jeho podielu na trhu. Prešetrovanie navyše ukázalo, že napriek zvýšeniu spotreby v období od roku 2007 do OP si dumpingový dovoz získali počas OP podstatný podiel na trhu.
(109)
Priemerné ceny dumpingového dovozu z ČĽR vykázali počas posudzovaného obdobia zníženie o 39 %, ktoré počas OP podhodnotilo ceny výrobného odvetvia, ako je vysvetlené v odôvodnení 112.
6.2.2.2. Cenové podhodnotenie
(110)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z ČĽR pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe franko cien s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce colné práva a náklady po dovoze.
(111)
Spolupráca čínskych vývozcov bola vysoká a počas OP predstavovala 69 % celkového objemu vývozu z ČĽR do Únie. Keďže sa zistilo, že v prípade jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu nebol pri predaji jeho výrobkov na trhu Únie zistený dumping, na účel analýzy podhodnotenia cien sa jeho dovoz nezohľadnil.
(112)
Porovnanie ukázalo, že počas OP príslušný dumpingový výrobok s pôvodom v ČĽR, ktorý sa predával na trhu Únie, podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 24,2 %
6.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
6.3.1. Predbežné poznámky
(113)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov týkajúcich sa posúdenia stavu výrobného odvetvia Únie od roku 2005 do konca OP.
6.3.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 3
2005
2006
2007
2008
OP
Výroba (v tonách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tonách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využitie kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(114)
Ako vyplýva z tabuľky, v posudzovanom období sa výroba výrobného odvetvia Únie znížila o 36 %. Treba poznamenať, že aj keď sa spotreba Únie od roku 2005 do roku 2007 zvýšila o 20 %, výroba výrobného odvetvia Únie zostala počas tohto obdobia stabilná, pričom od roku 2007 do OP sa výrazne znížila v súlade s poklesom spotreby Únie.
(115)
Výrobné odvetvie Únie znížilo počas OP svoju výrobnú kapacitu približne na 144 000 ton. Vzhľadom na stagnujúci predaj a znižujúce sa objemy výroby sa však využitie dostupnej kapacity znížilo z 91 % v roku 2005 na 65 % v OP. Najväčšie zníženie sa zaznamenalo v období od roku 2007 do OP.
6.3.3. Objem predaja a podiel na trhu
(116)
Údaje o predaji v tabuľke sa týkajú objemu predaného prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie.
Tabuľka 4
2005
2006
2007
2008
OP
Objem predaja (v tonách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podiel na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(117)
Zatiaľ čo priemerná spotreba Únie v rokoch 2005 a 2007 vzrástla o 20 %, objem predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie nezávislým zákazníkom na trhu Únie sa zvýšil len o 4 %. To znamená, že výrobné odvetvie Únie nemohlo mať v tomto období prospech zo zvýšenej spotreby. Okrem toho sa v zvyšnej časti posudzovaného obdobia, keď sa spotreba Únie znížila o 22 %, ešte viac znížil objem predaja výrobného odvetvia - o 31 %. V dôsledku toho sa objemy predaja výrobného odvetvia Únie stále a výrazne znižovali a strata podielu na trhu bola počas posudzovaného obdobia vysoká - až 11,9 percentuálnych bodov.
6.3.4. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
(118)
Priemerné predajné ceny zo závodu, za ktoré výrobné odvetvie Únie predáva neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, sa počas posudzovaného obdobia znížili o 9 %. K najväčšiemu zníženiu došlo od roku 2007 do OP, teda zároveň s náhlym nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR. V dôsledku toho muselo výrobné odvetvie Únie, napriek zvýšeniu cien surovín, znížiť predajné ceny, najmä počas OP.
Tabuľka 5
2005
2006
2007
2008
OP
Priemerná cena (EUR/tona)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(119)
V skutočnosti sa zistilo, že priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa od roku 2005 do OP zvýšili o 6 %. Spôsobilo to hlavne zvýšenie cien PET vločiek, ktoré sú hlavnou surovinou používanou na výrobu vysokopevnostnej priadze z polyesterov. Priemerná cena PET vločiek sa od roku 2005 do roku 2008 zvýšila o 12 % a potom klesla na úroveň rovnajúcu sa úrovni, ktorá prevládala v roku 2005. V rovnakom období však bolo výrobné odvetvie Únie nútené udržiavať svoje predajné ceny na nízkej úrovni, aby mohlo konkurovať dumpingovým dovozom za nízke ceny. V dôsledku toho boli predajné ceny výrobného odvetvia Únie počas OP výrazne nižšie ako jeho náklady.
6.3.5. Zásoby
(120)
Zásoby predstavovali v OP približne 15 % objemu výroby. Výrobné odvetvie Únie znížilo počas posudzovaného obdobia úroveň svojich zásob o 9 %, najmä od roku 2007 do OP. Toto zníženie zásob však treba vidieť vo svetle nižšej úrovne činnosti vyplývajúce z útlmu výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 6
2005
2006
2007
2008
OP
Zásoby (v tonách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.3.6. Zamestnanosť, mzdy a produktivita
Tabuľka 7
2005
2006
2007
2008
OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady práce (EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(121)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia podstatne znížil počet zamestnancov - o 23 %. Zníženie produktivity treba vidieť vo svetle všeobecnej povahy útlmu činností, zatiaľ čo zníženie počtu zamestnancov nasledovalo, iba s určitým oneskorením, po poklese výroby. Pokiaľ ide o náklady práce, za posudzované obdobie sa mierne zvýšili o 6 %.
6.3.7. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál
Tabuľka 8
2005
2006
2007
2008
OP
Ziskovosť
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peňažný tok v tis. EUR
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investície v tis. EUR
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnosť investícií
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(122)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. Za posudzované obdobie sa ziskovosť výrobného odvetvia Únie dramaticky znížila zo zisku vo výške 3 % v roku 2005 na stratu v OP vo výške 13,3 %. Napriek tomu, že spotreba Únie vykazovala v rokoch 2005 až 2007 stúpajúci trend, výrobné odvetvie Únie nemohlo mať prospech z tohto priaznivého vývoja z dôvodu dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR.
(123)
Vývoj peňažného toku, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, vo veľkej miere odráža vývoj ziskovosti. Peňažný tok sa následne počas posudzovaného obdobia podstatne znížil. To isté sa dá povedať o návratnosti investícií, ktorá vykazovala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom dosiahnutým výrobným odvetvím Únie za posudzované obdobie.
(124)
Na základe uvedeného sa schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať obmedzila, pretože peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršil. V dôsledku toho poklesli investície počas posudzovaného obdobia o 89 %.
6.3.8. Rast
(125)
Zatiaľ čo spotreba Únie sa v rokoch 2005 až 2007 zvýšila o 20 %, výrobnému odvetviu Únie sa podarilo zvýšiť objem predaja na trhu Únie iba o 4 %, čo mu zabránilo využiť výhodu expanzie v spotrebe Únie. Pri pohľade na vývoj za posudzované obdobie bol pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie o 29 % omnoho výraznejší ako pokles spotreby Únie o 7 %. V dôsledku toho sa počas rovnakého obdobia výrazne znížil aj podiel výrobného odvetvia Únie na trhu o 12 percentuálnych bodov.
6.3.9. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(126)
Dumpingové rozpätia pre ČĽR, uvedené v časti týkajúcej sa dumpingu, sú nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu nemožno vplyv skutočných dumpingových rozpätí považovať za zanedbateľný.
6.4. Záver o ujme
(127)
Prešetrovanie ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako je výroba (- 36 %), využitie kapacity (- 28 %), objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie (- 29 %), podiel na trhu (- 12 percentuálnych bodov) a produktivita (- 16 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Vážne postihnuté boli navyše ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok (- 241 %) a ziskovosť (- 16,3 percentuálnych bodov). To znamená, že najmä počas OP bola narušená aj schopnosť výrobného odvetvia Únie zvýšiť kapitál.
(128)
Zistilo sa, že k hlavným stratám došlo v období od roku 2008 do OP, keď napriek výraznému zníženiu spotreby Únie pretrval na trhu Únie veľký objem dumpingového dovozu z ČĽR, ktorý v OP podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o viac ako 24 %.
(129)
Prešetrovanie ďalej ukázalo, že výrobné náklady výrobného odvetvia Únie dosiahli najvyššiu úroveň v roku 2008, hlavne v dôsledku prudkého zvýšenia cien hlavnej suroviny. Počas OP sa výrobnému odvetviu Únie podarilo udržať a kontrolovať svoje výrobné náklady racionalizáciou úsilia a v dôsledku zníženia cien PET, ku ktorým došlo hlavne v druhej polovici OP. Vzhľadom na výrazné podhodnotenie cien praktizované počas OP čínskymi vývozcami však výrobné odvetvie Únie nebolo v takej pozícii, aby mohlo zvýšiť svoje predajné ceny na úroveň, ktorá by pokrývala jeho náklady. To viedlo k výraznému zhoršeniu jeho finančnej situácie počas OP.
(130)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
7. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
7.1. Úvod
(131)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa skúmalo, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie do takej miery, aby bolo možné túto ujmu klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
7.2. Vplyv dumpingového dovozu
(132)
Prešetrovaním sa ukázalo, že dumpingový dovoz z ČĽR sa za posudzované obdobie dramaticky zvýšil, čo zvýšilo jeho podiel na trhu Únie od roku 2005 do OP viac ako sedemkrát. Takisto sa zistilo, že v období od roku 2008 do OP, keď spotreba Únie klesla približne o 15 %, zostal objem dumpingového dovozu z ČĽR vysoký a dokonca sa zvýšil jeho podiel na trhu o 15 %.
(133)
Počas posudzovaného obdobia čelilo výrobné odvetvie Únie výraznému poklesu objemu predaja o 29 % a následne strate podielu na trhu z 51,1 % na 39,2 %, t. j. takmer o 12 percentuálnych bodov. V období od roku 2008 do OP klesol trhový podiel výrobného odvetvia Únie o dva percentuálne body, zatiaľ čo napriek klesajúcemu dopytu na trhu Únie vzrástol podiel dumpingového čínskeho dovozu.
(134)
Pokiaľ ide o ceny dumpingového dovozu, počas posudzovaného obdobia sa znížili o 39 % a podstatne podhodnotili ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie nemohlo následne zvýšiť svoje ceny tak, aby pokryli nárast cien surovín. V dôsledku toho sa ziskovosť predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie znížila, a to zo zisku 3 % v roku 2005 na stratu 13,3 % v OP, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 122.
(135)
Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že zvyšujúci sa objem dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR mal celkovo negatívny vplyv na trh stlačením cien.
(136)
Preto sa usúdilo, že sústavný tlak dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR na trh Únie neumožnil výrobnému odvetviu Únie prispôsobiť svoje predajné ceny zvýšeným nákladom na suroviny, najmä v roku 2008, keď ceny PET dosiahli vrchol. To vysvetľuje stratu podielu na trhu a stratu ziskovosti výrobného odvetvia Únie.
(137)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že náhly nárast dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR pomerne nepriaznivo ovplyvnil hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.
7.3. Vplyv ostatných faktorov
7.3.1. Vývoj dopytu na trhu Únie
(138)
Ako sa uvádza v odôvodnení 100, spotreba vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Únii sa v rokoch 2005 až 2007 najprv zvýšila a potom v roku 2008 a OP poklesla. Počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie stratilo významnú časť svojho podielu na trhu. Aj keď nemožno vylúčiť, že tento negatívny vývoj spotreby v Únii od roku 2008 do OP mohol negatívne ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie, treba poznamenať, že čínskym vývozcom sa v rovnakom čase podarilo zvýšiť svoj podiel na trhu. Na základe toho sa usudzuje, že zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie nemožno vysvetľovať znížením dopytu, ale spôsobil ho hlavne náhly nárast dumpingového dovozu z ČĽR a podhodnotenie, ktoré praktizovali čínski vývozcovia.
7.3.2. Ceny surovín
(139)
Ceny surovín, predovšetkým PET vločiek, sa od roku 2005 do roku 2008 výrazne zvýšili a potom v druhej polovici OP poklesli a na konci OP dosiahli úroveň rovnajúcu sa úrovni v roku 2005.
(140)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že výrobné náklady výrobného odvetvia Únie na výrobu vysokopevnostnej priadze z polyesterov vykazovali rovnaký trend ako vývoj cien surovín a počas posudzovaného obdobia sa celkovo zvýšili o 6 %. Na trhu, ktorý sa riadi účinnými obchodnými podmienkami, najmä bez poškodzujúceho dumpingu, však možno očakávať, že ceny sa pravidelne upravujú tak, aby odrážali vývoj rôznych zložiek výrobných nákladov. To sa v tomto prípade nestalo. Výrobné odvetvie Únie bolo vlastne prinútené udržiavať nízke ceny, aby mohlo konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny z ČĽR, čo viedlo k výraznému poklesu jeho ziskovosti. Na základe uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že podhodnotenie praktizované čínskymi vývozcami stlačilo ceny na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie zabránilo zvyšovať svoje predajné ceny tak, aby pokryli jeho náklady.
7.3.3. Výroba pre vlastnú potrebu výrobného odvetvia Únie
(141)
Prešetrovaním sa preukázalo, že iba jeden výrobca z Únie, ktorý spolupracoval pri prešetrovaní, bol vertikálne integrovaný a výrobu pre vlastné potreby používal na ďalšie spracovanie výrobkov s pridanou hodnotou v nadväzujúcom odvetví. Prešetrovanie nepoukázalo na žiadny problém vo výrobe spojený s týmito nadväzujúcimi výrobkami. V skutočnosti zostala počas posudzovaného obdobia výroba pre vlastnú potrebu stabilná a predstavovala približne 7 % objemu výroby.
(142)
Na základe toho sa dospelo k záveru, že výroba pre vlastné potreby výrobného odvetvia Únie, najmä počas OP, neprispela k zhoršeniu jeho finančnej situácie.
7.3.4. Výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Únie
(143)
Hoci sa analýza ujmy a príčinných súvislostí sústredila na situáciu výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ako ďalší možný činiteľ, ktorý môže vysvetliť zistenú ujmu, sa skúmala výkonnosť jeho vývozu. Analýza preukázala, že predaj na vývoz neprepojeným stranám, ktorý zrealizovalo výrobné odvetvie Únie, zostal počas posudzovaného obdobia pomerne skromný (asi 3 %). Zníženie objemu predaja na vývoz z približne 18 000 ton v roku 2005 na asi 7 000 ton počas OP možno vysvetliť poklesom výroby za to isté obdobie. Vývozná cena však bola vyššia ako cena, ktorú výrobné odvetvie Únie účtovalo svojim zákazníkom na trhu Únie. Dospelo sa preto k záveru, že znížením objemu vývozu nemožno vysvetliť výšku ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a najmä výrazný pokles ziskovosti počas OP.
7.3.5. Dovoz z tretích krajín
(144)
Vývoj objemu dovozu a dovozných cien z iných tretích krajín od roku 2005 do OP bol takýto:
Tabuľka 9
Iné tretie krajiny
2005
2006
2007
2008
OP
Dovoz (v tonách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podiel na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (EUR/tona)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
Hlavné iné tretie krajiny, ktoré vyvážajú vysokopevnostnú priadzu z polyesterov do Únie, sú Švajčiarsko, Bielorusko, Japonsko a Thajsko. Ako sa uvádza v tabuľke, objem kombinovaného objemu dovozu z týchto tretích krajín bol vo vzťahu k spotrebe Únie pomerne nízky a za posudzované obdobie sa znížil o 45 %. Priemerné dovozné ceny zostali počas OP stabilné a pomerne vysoké.
(146)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z týchto tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
7.3.6. Dovoz z Kórey a Taiwanu
(147)
Pokiaľ ide o dovoz z Taiwanu a Kórey, ako sa už uviedlo, predbežne sa vyhodnotilo, že taiwanský aj kórejský dovoz sa počas OP nerealizoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uvedený v tabuľkách 10 a 11.
Tabuľka 10
Celkový dovoz z Kórey
2005
2006
2007
2008
OP
Objem (v tonách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podiel na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (EUR/tona)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Ako vidno z uvedenej tabuľky, objem dovozu z Kórey počas posudzovaného obdobia zväčša sledoval trend podobný trendu spotreby. Objem dovozu sa zvýšil zo 17 542 ton v roku 2005 na 24 580 ton v OP. To viedlo k zvýšeniu jej podielu na trhu zo 7,9 % v roku 2005 na 11,9 % v OP. Je však pozoruhodné, že objem dovozu sa od roku 2007 do konca OP podstatne znížil.
(149)
Pozoruhodné je aj to, že zatiaľ čo sa priemerné ceny dovozu z Kórey počas posudzovaného obdobia znížili o 15 %, zostali vyššie ako priemerné ceny dovozu z ČĽR v rovnakom období.
Tabuľka 11
Celkový dovoz z Taiwanu
2005
2006
2007
2008
OP
Objem (v tonách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podiel na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (EUR/tona)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Pokiaľ ide o dovoz z Taiwanu, od roku 2005 sa zvýšil z 7 343 ton na 8 163 ton v OP, teda o 11 %. Zároveň sa mierne zvýšil jeho podiel na trhu z 3,3 % v roku 2005 na 4 % v OP. Objem taiwanského dovozu sa od roku 2007 do konca OP, podobne ako kórejský dovoz, podstatne znížil.
(151)
Priemerné ceny dovozu z Taiwanu klesli počas posudzovaného obdobia o 14 %, ale zostali podstatne vyššie ako ceny dovozu z ČĽR počas rovnakého obdobia.
(152)
Na základe uvedených skutočností nemožno vylúčiť, že dovoz z Kórey a Taiwanu mohol do istej miery prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Objem a dovozné ceny počas OP sa však nezdajú byť na takej úrovni, aby narušili príčinnú súvislosť ustanovenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
7.3.7. Ostatní výrobcovia z Únie
(153)
Analýza údajov týkajúcich sa trhu Únie naznačuje, že ostatní výrobcovia z Únie nezískali v posudzovanom období podiel na trhu. Prešetrovaním sa nepreukázal žiadny konkrétny problém v súvislosti s hospodárskou súťažou medzi výrobcami v Únii ani žiadny deformačný účinok na obchodovanie, ktorým by sa mohla vysvetliť značná ujma zistená vo výrobnom odvetví Únie.
(154)
Na základe uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že výrobcovia, ktorí nie sú zahrnutí do vymedzenia pojmu výrobného odvetvia Únie, neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
7.4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(155)
Uvedená analýza preukázala, že za posudzované obdobie došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a podielu na trhu dumpingového dovozu za nízke ceny pochádzajúceho z ČĽR. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz sa realizoval za dumpingové ceny, ktoré boli nižšie ako ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie za podobné druhy výrobkov.
(156)
Toto zvýšenie objemu dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR a jeho podielu na trhu sa časovo zhodovalo s celkovým zvýšením dopytu v Únii v období rokov 2005 až 2007, ale aj s negatívnym vývojom trhového podielu výrobného odvetvia Únie v rovnakom období. Od roku 2007 do OP, keď sa dopyt na trhu Únie znížil, sa čínskym vývozcom navyše podarilo zvýšiť svoj podiel na trhu. V rovnakom čase bol zaznamenaný ďalší negatívny vývoj podielu na trhu výrobného odvetvia Únie a hlavných ukazovateľov jeho hospodárskej situácie. Náhly nárast dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR v posudzovanom období, ktorý neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, viedol v skutočnosti k poklesu ziskovosti výrobného odvetvia Únie o viac ako 16 percentuálnych bodov, čo viedlo v OP k ťažkým stratám.
(157)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemohol mať na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(158)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
8. ZÁUJEM ÚNIE
8.1. Predbežné poznámky
(159)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie dočasných antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
8.2. Výrobné odvetvie Únie
(160)
Výrobné odvetvie Únie tvoria štyria výrobcovia sídliaci v rôznych členských štátoch Únie, ktorí v súvislosti s príslušným výrobkom priamo zamestnávajú viac ako 1 300 ľudí.
(161)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z ČĽR. Pripomína sa, že všetky ukazovatele ujmy vykazovali v posudzovanom období negatívny trend. Vážne postihnuté boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie ako peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(162)
Očakáva sa, že uloženie dočasných antidumpingových ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny vysokopevnostnej priadze z polyesterov tak, aby odzrkadľovali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší priaznivý vplyv na jeho hospodársku situáciu a ziskovosť.
(163)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie dočasných antidumpingových opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v ČĽR by bol v záujme výrobného odvetvia Únie.
8.3. Dovozcovia
(164)
Dotazníky boli zaslané desiatim dovozcom v Únii. Na prešetrovaní spolupracovali iba dvaja dovozcovia, jeden so sídlom v Nemecku, ktorý predstavuje 15,4 %, a druhý v Španielsku, ktorý predstavuje 0,2 % celkového dovozu z ČĽR. Pokiaľ ide o prvého dovozcu, prešetrovaním sa ukázalo, že dovážal len z ČĽR a že skoro celý jeho obrat súvisel s príslušným výrobkom. V najhoršom prípade by antidumpingové clo viedlo k výraznému poklesu ziskovosti prvého dovozcu a táto spoločnosť by sa mohla dostať do straty. Usúdilo sa však, že vzhľadom na jej silnú pozíciu na trhu medzi niektorými veľkoodberateľmi by takýto nárast nákladov mohla aspoň sčasti preniesť na svojich zákazníkov. Okrem toho by sa mohla preorientovať na iné zdroje zásobovania, prinajmenšom v dlhodobom horizonte. Pokiaľ ide o druhého dovozcu, príslušný výrobok predstavoval iba obmedzený podiel jeho celkového podnikania (0 - 5 %) a akýkoľvek negatívny vplyv navrhovaných opatrení je teda pravdepodobne zanedbateľný.
(165)
Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že hoci uloženie dočasných antidumpingových opatrení by negatívne ovplyvnilo jedného z uvedených dovozcov, tento dovozca je v takej pozícii, že môže aspoň čiastočne preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a/alebo prejsť na iné zdroje zásobovania. Preto by uloženie predbežných opatrení nemalo mať celkovo výrazný negatívny vplyv na dovozcov.
8.4. Používatelia
(166)
Používatelia vysokopevnostnej priadze z polyesterov prejavili v tomto prípade veľký záujem. Zo 68 kontaktovaných používateľov spolupracovalo na prešetrovaní 33. Títo spolupracujúci používatelia predstavovali 25 % celkového dovozu z ČĽR. Tieto spoločnosti sídlia po celej Únii a pôsobia v rôznych priemyselných odvetviach, ako napríklad v oblasti výroby pneumatík a automobilových aplikácií, výroby lán a priemyselných aplikácií.
(167)
Z dôvodu jasnosti a keďže uloženie predbežných opatrení by používateľov ovplyvnilo rôzne, v závislosti od sektora, v ktorom sú činní, vplyv opatrení na používateľov sa analyzoval tak, že používatelia boli zoradení do skupín, ako je opísané ďalej v texte.
(168)
Pokiaľ ide o používateľov v sektore výroby pneumatík, vyplnené dotazníky zaslali štyria výrobcovia pneumatík. Podľa údajov, ktoré poskytli títo výrobcovia pneumatík, podiel vysokopevnostnej priadze z polyesterov na výrobných nákladoch na pneumatiku bol relatívne obmedzený, v priemere nižší ako 1 %, a priemerný zisk vo vzťahu k odvetviu výroby pneumatík dosahoval približne 2 %. Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich používateľov nedovážal príslušný výrobok z ČĽR. Ak by teda boli uložené antidumpingové clá, usúdilo sa, že títo používatelia by nemali byť ovplyvnení opatreniami uloženými na dovoz z ČĽR. Okrem toho, keby akíkoľvek používatelia v tomto sektore dovážali z ČĽR, existuje viacero alternatívnych zdrojov zásobovania.
(169)
Pokiaľ ide o automobilový sektor (hlavne o výrobu bezpečnostných pásov a airbagov), vrátilo sa šesť vyplnených dotazníkov od týchto používateľov. Týchto šesť spoločností predstavovalo v OP 5 % celkového dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov z ČĽR. Celkovo sa zistilo, že výrobky, v ktorých sa používa vysokopevnostná priadza z polyesterov, predstavujú v priemere menej ako 4 % celkového obratu týchto spoločností a že priemerný zisk dosahovaný v tomto odvetví je okolo 3 %. Ďalej sa zistilo, že týchto šesť spoločností nakupuje vysokopevnostnú priadzu z polyesterov hlavne od výrobcov z Únie, pričom iba 11 % ich nákupov predstavoval dovoz z ČĽR. Preto nie je pravdepodobné, že uloženie predbežných opatrení na dovoz z ČĽR celkovo vážne ovplyvní automobilový sektor, keďže sa zistilo, že tieto spoločnosti sú ziskové a ČĽR nie je hlavným zdrojom zásobovania.
(170)
Pokiaľ ide o výrobcov lán, vrátili sa tri vyplnené dotazníky, ktoré predstavujú menej ako 1 % celkového dovozu z ČĽR v OP. Podiel podnikania využívajúceho vysokopevnostnú priadzu z polyesterov na ich celkovom podnikaní bol okolo 18 % a priemerné rozpätie zisku dosahovaného v tomto podnikaní bolo v OP okolo 8 %. Na základe toho sa odhadlo, že uloženie dočasných antidumpingových ciel na dovoz z ČĽR pravdepodobne iba mierne zníži rozpätie ich zisku. Prešetrovanie ukázalo aj to, že väčšina dovozu (66 %) počas OP bola z ČĽR, zatiaľ čo iba 20 % pochádzalo z Kórey. Ak by sa preto opatrenia uložili, nie je pravdepodobné, že tento sektor vážne ovplyvnia, pretože vplyv na rozpätie zisku je obmedzené a existujú aj iné zdroje zásobovania.
(171)
Určití výrobcovia lán namietali, že keďže sa vysokopevnostná priadza z polyesterov používa hlavne v rámci iných sektorov, napríklad v priemyselnom odvetví a automobilovom priemysle, uloženie antidumpingových opatrení by viedlo k nedostatočnej dostupnosti tých druhov vysokopevnostnej priadze z polyesterov, ktoré používajú výrobcovia lán, keďže výrobcovia z Únie by sa údajne zamerali v prvom rade na veľké trhy a ostatné sektory by zásobovali iba v prípade existencie voľnej kapacity. Treba však poznamenať, že sú k dispozícii aj iné zdroje zásobovania vrátane výrobného odvetvia Únie, Kórey a Taiwanu, ako aj tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(172)
Pokiaľ ide o používateľov pôsobiacich v sektore priemyselných aplikácií, ako sú strešné krytiny, pásy, výstuže a priemyselné textílie, vrátilo sa spolu 19 vyplnených dotazníkov. Títo používatelia predstavovali počas OP 19 % celého dovozu z ČĽR. Na základe informácií dostupných pre tento sektor bol podiel podnikania využívajúceho vysokopevnostnú priadzu z polyesterov na celkovom podnikaní 64 % a priemerný zisk dosahovaný v rámci tohto podnikania 13 %. Vplyv antidumpingových ciel pravdepodobne iba mierne zníži priemerné rozpätie zisku dosahovaného v tomto sektore. Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že títo používatelia nakupovali prevažne od výrobcov z Únie a z ČĽR. Uloženie opatrení na dovoz z ČĽR by preto nemalo mať výrazný negatívny vplyv na tento sektor vzhľadom na obmedzený vplyv na rozpätie zisku a existenciu iných zdrojov zásobovania.
(173)
Niektorí používatelia namietali, že uloženie antidumpingových opatrení ich negatívne ovplyvní dvoma spôsobmi. Tvrdili, že k dispozícii bude nielen nedostatok alternatívnych zdrojov, ale že aj príslušné krajiny preorientujú svoj vývoz z príslušného výrobku na výrobky na nadväzujúcom trhu.
(174)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že k dispozícii nebude dostatok alternatívnych zdrojov, v prvom rade sa poznamenáva, že proti dovozom z Kórey a Taiwanu nebudú uložené žiadne predbežné opatrenia. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 171, k dispozícii sú iné zdroje zásobovania z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam. Po druhé, pokiaľ ide o zásobovanie výrobným odvetvím Únie, prešetrovanie poukázalo na určité nedostatky v zásobovaní určitých používateľov niektorými výrobcami Únie. Analýza však neposkytla žiadny dôkaz o tom, že by sa tieto nedostatky vyskytovali pravidelne. Na základe uvedených skutočností a najmä z dôvodu existencie iných dostupných zdrojov zásobovania sa toto tvrdenie zamietlo.
(175)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že výrobcovia vysokopevnostnej priadze z polyesterov v príslušných krajinách by svoj vývoz preorientovali na nadväzujúci trh, treba poznamenať, že predbežné opatrenia nebudú uložené na dovoz z Kórey a Taiwanu. Preto aj v prípade, že čínski vývozcovia presunú určitú časť svojho vývozu na nadväzujúci trh, usudzuje sa, že používatelia vysokopevnostnej priadze z polyesterov by mali zostať konkurencieschopní, pretože stále môžu získať vysokopevnostnú priadzu z polyesterov od iných dodávateľov, ktorí nepodliehajú opatreniam. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(176)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti, aj keď opatrenia na dovoz z ČĽR pravdepodobne budú mať negatívny vplyv na niektorých používateľov, zdá sa, že vplyv na používateľov v rôznych priemyselných sektoroch bude vcelku obmedzený. Preto sa predbežne dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií je veľmi pravdepodobné, že účinok antidumpingových opatrení proti dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov z ČĽR nebude mať negatívny vplyv na používateľov príslušného výrobku.
8.5. Záver o záujme Únie
(177)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie vcelku neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu predbežných opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom z ČĽR.
9. NEULOŽENIE CLA
(178)
Na základe uvedených zistení, že vážené priemerné dumpingové rozpätia pre dovoz z Kórey a Taiwanu stanovené pre celú krajinu sú de minimis, neukladajú sa žiadne dočasné antidumpingové opatrenia, pokiaľ ide o dovoz z týchto krajín.
10. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
10.1. Úroveň odstránenia ujmy
(179)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(180)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(181)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Usúdilo sa, že zisk, ktorý možno dosiahnuť pri neexistencii dumpingového dovozu, by mal vychádzať z roku 2005, ktorý je jediným rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo zisky a čínsky dovoz na trhu Únie bol menší. Preto sa usúdilo, že ziskové rozpätie na úrovni 3 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho dumpingu.
(182)
Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobí ujmu výrobnému odvetviu Únie. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 3 % k výrobným nákladom.
(183)
Na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zahrnutých vo vzorke s nepoškodzujúcou cenou druhov výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP sa potom stanovilo potrebné zvýšenie cien jednotlivých druhov výrobkov. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako percento celkovej franko hodnoty dovozu porovnávaných druhov.
10.2. Dočasné opatrenia
(184)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(185)
Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu v týchto spoločnostiach zistenú počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby ciel (na rozdiel od cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vyrobených týmito spoločnosťami a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
(186)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (3) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Nariadenie sa podľa potreby zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby.
(187)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala vzťahovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(188)
Stanovené rozpätia dumpingu a ujmy sú takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
neuv.
Spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky
8,9 %
57,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,3 %
57,6 %
11. ZVEREJNENIE
(189)
Všetky zainteresované strany budú informované o uvedených predbežných zisteniach a budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa budú analyzovať a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely konečných zistení sa musia znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov (inej ako šijacia niť), neurčenej na maloobchodný predaj, vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, zvyčajne zaradenej pod kód KN 5402 20 00.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky popísané v odseku 1 a vyrobené v spoločnostiach uvedených ďalej takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Spoločnosti uvedené v prílohe
8,9
A977
Všetky ostatné spoločnosti
9,3
A999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 1. júna 2010