PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1216/2011
z 24. novembra 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (1), a najmä na jeho článok 11,
keďže:
(1)
V nariadení Komisie (EÚ) č. 691/2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (2), sa uvádzajú kľúčové ukazovatele výkonu (KPI) a záväzné ciele v kľúčových oblastiach výkonnosti, ako je bezpečnosť, životné prostredie, kapacita a efektívnosť nákladov.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pre vnútroštátny cieľ alebo cieľ funkčného bloku vzdušného priestoru (FAB) stanovené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 691/2010 sú: účinnosť riadenia bezpečnosti meraná pomocou metodiky založenej na prieskume vyspelosti bezpečnostného rámca ATM (ATM Safety Maturity Survey Framework), uplatňovanie klasifikácie závažnosti nástroja analýzy rizika s cieľom umožniť harmonizované podávanie správ o hodnotení závažnosti porušení minimálnych rozstupov, preniknutia na dráhu a špecifických technických udalostí manažmentu letovej prevádzky (ATM), ako aj podávanie správ o kultúre primeranosti.
(3)
Podľa prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 691/2010 by tieto KPI v oblasti bezpečnosti mali ďalej spoločne vypracúvať Komisia, členské štáty, Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) a Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej prevádzky (Eurocontrol) a Komisia by ich mala prijímať pred prvým referenčným obdobím.
(4)
Na tieto účely Komisia zriadila pracovnú skupinu zloženú zo zástupcov EASA, Eurocontrolu a Komisie (tzv. osobitná skupina E3). Táto osobitná skupina vypracovala technickú správu s názvom Metrika kľúčových ukazovateľov výkonnosti v oblasti bezpečnosti pre schému výkonnosti. Uvedená správa sa ďalej rozpracovala na základe pripomienok doručených členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi, pričom predstavuje technickú koncepciu tohto nariadenia a súvisí s prijateľnými spôsobmi plnenia požiadaviek (AMC) a inštruktážnym materiálom (GM).
(5)
Pri príprave KPI v oblasti bezpečnosti by sa mali zohľadniť pokroky dosiahnuté v súvislosti s ďalšími iniciatívami, ako je plán bezpečnosti EASA, nástroj Eurocontrolu na analýzu rizika a jeho prieskum vyspelosti bezpečnostného rámca.
(6)
Zo skúseností získaných pri postupnom vykonávaní schémy výkonnosti vyplýva, že časové obdobie vyhradené pre Komisiu na posúdenie revidovaných výkonnostných cieľov by sa malo predĺžiť vzhľadom na pracovnú záťaž v súvislosti s podrobným posúdením plánov výkonnosti a s cieľom realizovať nevyhnutný dialóg s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a zabezpečiť primerané odôvodnenie výsledkov uvedeného posúdenia.
(7)
Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(8)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 sa mení a dopĺňa takto:
(1)
Článok 14 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v odseku 1 sa slová „dvoch mesiacov“ nahrádzajú slovami „štyroch mesiacov“;
b)
v odseku 2 sa slová „dva mesiace“ nahrádzajú slovami „štyri mesiace“;
c)
v odseku 3 sa slová „dva mesiace“ nahrádzajú slovami „štyri mesiace“;
(2)
V prílohe I sa bod 1 oddielu 2 nahrádza takto:
„1. KĽÚČOVÉ UKAZOVATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Prvým vnútroštátnym kľúčovým ukazovateľom/ukazovateľom FAB v oblasti bezpečnosti pre prvé referenčné obdobie je účinnosť riadenia bezpečnosti meraná pomocou metodiky založenej na prieskume vyspelosti bezpečnostného rámca ATM (ATM Safety Framework Maturity Survey).
Vzhľadom na členské štáty a ich vnútroštátne orgány dohľadu a poskytovateľov letových navigačných služieb oprávnených poskytovať služby letovej prevádzky alebo spojovacích, navigačných alebo sledovacích služieb sa tieto KPI merajú úrovňou vykonávania týchto cieľov riadenia:
-
Politika a ciele v oblasti bezpečnosti,
-
Riadenie rizika v oblasti bezpečnosti,
-
Zaistenie bezpečnosti;
-
Podpora bezpečnosti,
-
Kultúra bezpečnosti.
b)
Druhým vnútroštátnym kľúčovým ukazovateľom/ukazovateľom FAB v oblasti bezpečnosti pre prvé referenčné obdobie je uplatňovanie ďalej uvedenej klasifikácie závažnosti na základe metodiky nástroja analýzy rizika na podávanie správ prinajmenšom troch kategórií udalostí: porušenie minimálnych rozstupov, preniknutie na dráhu a špecifické technické udalosti ATM vo všetkých strediskách riadenia letovej prevádzky a na letiskách. Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať túto metódu na letiskách s menej ako 50 000 pohybmi obchodnej leteckej dopravy za rok.
Pri podávaní správ o uvedených udalostiach členské štáty a poskytovatelia letových navigačných služieb používajú tieto triedy závažnosti:
-
Vážny incident
-
Závažný incident
-
Významný incident
-
Žiadny účinok na bezpečnosť
-
Neurčené; napríklad z dôvodu nedostatočných informácií alebo nepresvedčivého či rozporného dôkazového materiálu.
V prípade jednotlivých udalostí sa podáva správa o uplatňovaní metódy.
c)
Tretím vnútroštátnym kľúčovým ukazovateľom/ukazovateľom FAB v oblasti bezpečnosti pre prvé referenčné obdobie je podávanie správ členskými štátmi a ich poskytovateľmi letových navigačných služieb prostredníctvom dotazníka vypracovaného v súlade s odsekom e), ktorým sa meria úroveň existencie kultúry primeranosti a jej zodpovedajúcej úrovne.
d)
Počas prvého referenčného obdobia sa nestanovia žiadne ciele výkonnosti celej EÚ v oblasti bezpečnosti. Členské štáty však môžu stanoviť ciele zodpovedajúce týmto KPI v oblasti bezpečnosti.
e)
S cieľom uľahčiť vykonávanie a meranie KPI v oblasti bezpečnosti EASA v spolupráci s orgánom na preskúmanie výkonnosti prijme pred začiatkom prvého referenčného obdobia prijateľné spôsoby plnenia požiadaviek a inštruktážny materiál v súlade s postupom prijatým na základe článku 52 nariadenia (ES) č. 216/2008.
f)
Eurocontrol včas poskytuje informácie potrebné na vypracovanie dokumentov uvedených v bode e), prinajmenšom vrátane špecifikácie metodiky nástroja analýzy rizika a jej ďalšieho rozpracovania a podrobností o metodike prieskumu vyspelosti bezpečnostného rámca a jeho váhových faktorov.
g)
Vnútroštátne orgány dohľadu poskytujú EASA každoročné meranie KPI uvedené v bodoch a) a c) (dotazníky o účinnosti riadenia bezpečnosti a kultúre primeranosti) vykonávané vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a poskytovateľmi letových navigačných služieb za predchádzajúci rok pred 1. februárom každého roku. Tieto každoročné merania sa použijú ako vstupná hodnota pre funkcie monitorovania uvedené v bodoch h) a i). V prípade akýchkoľvek zmien v ročnom meraní KPI vnútroštátne orgány dohľadu tieto zmeny oznámia pred termínom predloženia ďalšej ročnej správy.
h)
Vnútroštátne orgány dohľadu monitorujú vykonávanie a meranie KPI v oblasti bezpečnosti poskytovateľmi letových navigačných služieb v súlade s postupmi dohľadu nad bezpečnosťou ustanovenými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 1034/2011 (3).
i)
V súvislosti so svojimi štandardizačnými inšpekciami EASA monitoruje vykonávanie a meranie KPI v oblasti bezpečnosti vnútroštátnymi orgánmi dohľadu v súlade s metódami práce uvedenými v článku 24 nariadenia (ES) č. 216/2008. EASA informuje orgán na preskúmanie výkonnosti o výsledku týchto inšpekcií.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 24. novembra 2011