PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 452/2011
ze dne 6. května 2011
o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ
(1)
Dne 17. dubna 2010 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. března 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování bezdřevého natíraného papíru a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela náležitě doložený podnět, podle nějž působí subvencovaný dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a aby bylo dosaženo řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. V jejich průběhu se nepodařilo řešení na základě dohody nalézt. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Dne 18. února 2010 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
(5)
Dne 17. listopadu 2010 uložila Komise nařízením (EU) č. 1042/2010 (4) na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy, jež vznesly strany při jednom z těchto řízení, zohledněny při obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddíle 2.1). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, dvě skupiny čínských vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(10)
Jak je vysvětleno ve 53. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(11)
Jak je vysvětleno ve 54. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům.
(13)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly doručeny od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, od CEPIFINE, od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a jednoho dalšího výrobce v Unii, dále od třinácti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, pěti uživatelů a od jednoho sdružení tiskařského průmyslu.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
Vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
c)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ning-po, provincie Če-ťiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ning-po, provincie Če-ťiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(15)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(17)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za zaměnitelné a za přímo soutěžící s archy.
(18)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(19)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(20)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 18. bodě odůvodnění jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(21)
Navíc zmíněná strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(22)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(23)
Navíc z ČLR nebyly v posuzovaném období dovezeny žádné kotouče určené pro kotoučové stroje. Rovněž lze považovat za nepravděpodobné, že by tyto výrobky byly dováženy v budoucnu, neboť pořizování těchto výrobků na dlouhou vzdálenost je z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění ekonomicky neúnosné.
(24)
Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(25)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecná a její výsledky kromě toho mohou být ovlivněny vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek, jež proběhly v její vlastní laboratoři a při nichž byla měřena pevnost v tahu kotoučů pro kotoučové stroje, jež vyrábějí výrobci v Unii, je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Tato strana na základě tohoto důkazu tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje byly z oblasti působnosti šetření vyloučeny svévolně.
(26)
V souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz.
(27)
Výsledky zkoušek předložené vyvážejícím výrobcem spočívaly v souhrnu výsledků zkoušek provedených v jeho vlastní laboratoři. Nejdůležitější však je, že výsledky nebyly poskytnuty k nahlédnutí a připomínkování dalšími zúčastněnými stranami, zejména výrobním odvětvím Unie, a vyvážející výrobce ani přes opakované upomínky nepředložil smysluplné shrnutí nedůvěrné povahy.
(28)
Po poskytnutí základních informací vyvážející výrobce nepředložil žádné další podrobnější informace, které by mohly pomoci posoudit spolehlivost zkoušky. Jelikož nebyla poskytnuta nedůvěrná verze této zkoušky, nemohly společnosti, jejichž kotouče pro kotoučové stroje byly údajně testovány, na výsledky zkoušky reagovat. Komise proto nemohla objektivně zjistit, zda jsou předložené výsledky zkoušky spolehlivé a správné a zda se na ně lze pro účely šetření spolehnout. Na základě údajů, jež měla Komise k dispozici, bylo zjištěno, že objektivita a spolehlivost zkoušky je nedostatečná, jelikož informace předložené v rámci utajení nemohly být ověřeny podle žádných spolehlivých zdrojů.
(29)
Po zveřejnění příslušných zjištění týž vyvážející výrobce předložil výsledky další zkoušky provedené v jeho zastoupení externí zkušební laboratoří a znovu zopakoval, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl z rozsahu šetření svévolně vyloučen. V protokolu o zkoušce je uvedeno, že pevnost v tahu se měřila na 25 vzorcích kotoučů pro kotoučové stroje, jež laboratoři poskytl vyvážející výrobce a označil je za vzorky papíru vyráběného výrobci v Unii. Podle tohoto protokolu žádný ze vzorků papíru nesplnil obě kritéria uvedená v 18. bodě odůvodnění.
(30)
Posouzení zprávy o zkoušce ukázalo, že tato zpráva vypracovaná zmíněnou externí laboratoří se za prvé týká většinou výrobků, pro něž byly tyto výsledky bezpředmětné, neboť naprostá většina zkoušených vzorků ve skutečnosti nebyly kotouče pro kotoučové stroje; za druhé se zpráva týká výrobků, které nebyly dostatečně identifikovány, jelikož na základě protokolu o zkoušce nelze určit, zda je testovaný papír určen k archovému tisku nebo k tisku z kotoučů, jelikož druh papíru popsaný v protokolu existuje v obou formátech. Kromě toho neposkytl protokol o zkoušce jistotu, že kotouče, z nichž vzorky údajně pocházejí, jsou skutečně totožné s kotouči, jež byly testovány.
(31)
V reakci na zprávu o zkoušce vypracovanou zmíněnou externí laboratoří žadatel předložil výsledky zkoušek, jež provedl jeden z unijních výrobců na stejných vzorcích kotoučů pro kotoučové stroje, které údajně zkoušela uvedená externí laboratoř. Výsledky této zkoušky byly odlišné. Dle žadatele byly odlišnosti způsobeny možnými odlišnými podmínkami zkoušky, a tudíž možným nedodržením normy ISO 3783:2006, tj. normy, podle které by měla měřit pevnost v tahu dle vymezení v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po poskytnutí konečných zjištění zmíněný vyvážející výrobce zpochybnil objektivnost rozhodnutí Komise odmítnout výsledek uvedené zkoušky provedené externí laboratoří. Prohlásil, že zkoušku provedl nezávislý odborník na náhodném vzorku a v souladu s příslušnou normou ISO. Poskytl přísežné prohlášení svého vedoucího s vysvětlením postupu výběru vzorku pro zkoušky tak, aby byla zajištěna nezávislost, správnost a reprezentativnost zkoušky.
(33)
Za prvé, Komise nikdy nezpochybnila objektivitu zprávy o zkoušce vypracované uvedenou externí laboratoří a z tohoto hlediska není důležité, zda byla zkouška provedena na náhodném vzorku. Na druhou stranu byly vyjádřeny pochyby, pokud jde o ujištění týkající se výběru a původu zkoušených vzorků, a nikoli pokud jde o zkoušku samotnou. Argumenty zmíněného vyvážejícího výrobce tyto pochybnosti neodstranily, neboť nebyly ucelené a byly v řadě ohledů nejasné; např. zařazení výrobků jiných než kotoučů pro kotoučové stroje bylo podle jeho tvrzení způsobeno administrativními chybami nebo byla vina připisována chybám dodavatelů, kteří údajně zřejmě dodali špatné vzorky.
(34)
Jelikož ani zdroj, ani vzorky údajně zkoušených výrobků nebyly jasně identifikovány a výsledky zkoušek provedených různými stranami byly protichůdné, mělo se za to, že předložená zpráva o zkoušce vypracovaná externí laboratoří jednající jménem příslušného čínského vyvážejícího výrobce neprokazuje nade vší pochybnost, že zkouška pevnosti v tahu nebyla vhodná pro odlišení bezdřevého natíraného papíru vhodného pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevého natíraného papíru vhodného pro archové tiskařské stroje. Uvedená zpráva o zkoušce tudíž neprokázala, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje byl z oblasti působnosti šetření vyloučen svévolně.
(35)
Co se týče vhodnosti zvolení pevnosti v tahu jako rozlišovacího kritéria pro určení kotoučů vhodných pro tisk na kotoučových tiskových strojích, je třeba připomenout, že v definici výrobku jsou tyto dvě skupiny výrobků od sebe odlišeny mimo jiné na základě jejich použití, tzn. zda je daný výrobek vhodný k použití při kotoučovém tisku, nebo archovém tisku, což se určuje na základě požadavků příslušných strojů, pro něž jsou určeny, kterým odpovídá, mimo jiné, pevnost v tahu. Dále je třeba poznamenat, že pevnost v tahu je pouze jednou z vlastností, které odlišují bezdřevý natíraný papír vhodný pro použití při kotoučovém tisku od bezdřevého natíraného papíru používaného při archovém tisku; v 18. a 20. bodě odůvodnění jsou uvedena další kritéria, která nebyla dotyčným vyvážejícím výrobcem zpochybněna. Jedna ze stran prohlásila, že vlhkost, jak je definována ve 20. bodě odůvodnění, není základní rozlišující vlastností výrobků. Během šetření se však další strany k této otázce vyjadřovaly různě. V každém případě bylo shledáno, že tuhost a pevnost v tahu jsou nejdůležitější činitele.
(36)
V podání v reakci na výše uvedené žadatel uznal, že mohou existovat kotouče, které sice zcela nesplňují všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu uvedená v 18. bodě odůvodnění, ale přesto by se daly použít při kotoučovém tisku. Nadále však trval na svém názoru, že pevnost v tahu je jedinou zkouškou, která může s jistotou stanovit, že je daný kotouč skutečně vhodný pro kotoučový tisk, tzn. že pokud určitý kotouč splňuje kritérium pevnosti v tahu uvedené v 18. bodě odůvodnění, jedná se zcela jistě o kotouč pro kotoučový tisk.
(37)
Na podporu výše uvedených tvrzení o pevnosti v tahu odkázal vyvážející výrobce na argumenty předložené jedním žadatelem z řad výrobců v Unii v rámci antidumpingových a antisubvenčních šetření v USA, ve kterých dotyčný výrobce z Unie údajně uznal, že kotouče pro kotoučový tisk nelze rozlišit na základě zkoušky pevnosti v tahu ani žádným jiným měřením.
(38)
Žadatel zpochybnil tato tvrzení vyvážejícího výrobce a tvrdil, že z řízení v USA naopak vyplývá, že existuje jasná dělicí čára, která odlišuje kotouče pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru.
(39)
Za prvé je třeba si uvědomit, že výroky, na něž odkazoval vyvážející výrobce, byly předneseny v rámci šetření v jiných jurisdikcích a odlišnými stranami, než jsou strany tohoto řízení, a tudíž nejsou relevantní. Za druhé, orgány USA ve zmíněných šetřeních dospěly k závěru, že existuje jasný rozdíl mezi bezdřevým natíraným papírem používaným při archovém tisku na straně jedné a kotouči vhodnými k použití při kotoučovém tisku na straně druhé. Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích byly považovány za polotovary, zatímco kotouče vhodné pro kotoučový tisk nebyly považovány za dotčený výrobek. Orgány USA ve své definici dotčeného výrobku kotouče pro kotoučové stroje explicitně nedefinují. Při vymezení výrobku, který byl předmětem zmíněných šetření, proto nebyla pevnost v tahu relevantní.
(40)
Na základě výše uvedených připomínek bylo potvrzeno, že technická vlastnost „pevnost v tahu“ je spolehlivou vlastností k popisu bezdřevého natíraného papíru vhodného k použití při kotoučovém tisku.
(41)
Vznesené připomínky však také ukázaly, že existují i kotouče, jež lze při kotoučovém tisku použít, přestože plně nesplňují všechna kritéria pevnosti v tahu. Z tohoto důvodu bylo považováno za nezbytné dále upřesnit definici kotoučů vhodných pro kotoučový tisk.
(42)
S cílem poskytnout další kritérium pro odlišení kotoučů pro kotoučový tisk, které ne zcela splňují všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu, žadatel navrhl, že by se kotouč, který sice plně nevyhověl při zkoušce pevnosti v tahu, ale má vnitřní cívku o velikosti menší než 80 mm, měl považovat za kotouč pro kotoučový tisk.
(43)
Čínská vláda a dotyčný vyvážející výrobce uvedli, že přidáním velikosti cívky jako nové součásti definice výrobku dochází k úpravě definice kotoučů pro kotoučový tisk, a tedy definice dotčeného výrobku. Rovněž uvedli, že velikost vnitřní cívky není vhodným kritériem, jelikož existují kotouče pro kotoučový tisk o velikosti vnitřní cívky vyšší než 80 mm a kotouče určené k rozřezání o velikosti vnitřní cívky nižší než 80 mm.
(44)
Komise usilovala o zpřesnění definice kotoučů vhodných pro kotoučový tisk a o další objasnění s cílem ještě zřetelněji rozlišit dotčený výrobek a další výrobky, též za účelem minimalizace možnosti, že opatření budou obcházena. Předložené údaje týkající se vhodnosti velikosti cívky jako alternativního kritéria pro definici však prokázaly, že toto kritérium by vedlo k možnému vyloučení dotčeného výrobku, tj. kotoučů určených k rozřezání o velikosti cívky nižší než 80 mm, z působnosti opatření. Proto bylo od záměru použít toto kritérium pro definici kotoučů vhodných k použití při kotoučovém tisku upuštěno.
(45)
Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena spolehlivost metody, podle níž byly kotouče vhodné k použití při kotoučovém tisku vyloučeny z oblasti působnosti šetření, jak to tvrdily čínské skupiny vyvážejících výrobců.
(46)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že by z oblasti působnosti šetření měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v 47. bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(47)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(48)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně jsou složeny z více vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábějí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než jaký se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 47. bodě odůvodnění se proto považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(49)
A konečně jeden čínský výrobce tvrdil, že by tzv. „lepenka“ neboli „kartón“ měl být vyloučen z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón považuje za dotčený výrobek.
2.1.1. OBDOBNÝ VÝROBEK
(50)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ V ČLR
(51)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení řízení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje dva vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje čtyři vyvážející výrobce ve spojení. Tito spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(52)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení ze skupiny APP bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku uvedené ve 47. bodě odůvodnění. V této souvislosti je třeba připomenout vyvozený závěr, že by vícevrstvý kartón a lepenka měly být z vymezení výrobku, který je předmětem tohoto šetření, vyloučeny. Dále je třeba připomenout, že vícevrstvý kartón a lepenka byly vyloučeny z vymezení výrobku, který je předmětem souběžného antidumpingového řízení. Byl tedy učiněn závěr, že uvedení dva vyvážející výrobci ve spojení, u nichž bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku, nebudou zahrnuti do tohoto šetření. Zjištění předložená v tomto nařízení se proto nezakládají na informacích a údajích, jež tito dva výrobci poskytli.
3.2. VÝBĚR VZORKU VÝROBCŮ V UNII
(53)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Tito čtyři výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované ve 372. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté těmito čtyřmi společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno ve 386. bodě odůvodnění.
3.3. VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ, KTEŘÍ NEJSOU VE SPOJENÍ
(54)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k malému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. SUBVENCOVÁNÍ
4.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(55)
Je nutno připomenout, že čínská vláda a čtyři čínští vyvážející výrobci poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě, jež měly jejich odpovědi ověřit.
(56)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise poté, co obdržela odpovědi na dotazník, jí zaslala tři písemná upozornění na nedostatky a jedno oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. V několika případech tak byly čínské vládě výrazně prodlouženy lhůty, jmenovitě o dva týdny v případě odpovědi na dotazník, takže celková lhůta pro předložení odpovědi na dotazník činila 49 dní, a o tři týdny v případě odpovědi na první z písemných upozornění na nedostatky, takže celková lhůta pro její předložení činila 40 dní.
(57)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam orgánů státní správy, jež se měly inspekcí na místě účastnit. Čínská vláda uvedla, že dokud jí tyto informace nejsou k dispozici, neplní Komise své povinnosti orgánu provádějícího šetření podle Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, zejména pak povinnosti podle odstavce 8 přílohy VI. Tvrdila dále, že nebudou-li jí tyto informace předloženy, nebude schopna zaručit výsledek inspekcí.
(58)
S tímto požadavkem čínské vlády vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas. V této souvislosti je nutno poznamenat, že Komise splnila veškeré příslušné podmínky, jež stanoví odstavec 8 přílohy VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a článek 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů příslušných pro dotyčné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány příslušné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, zná pouze čínská vláda. K seznamu svých konkrétních dotazů Komise před provedením inspekcí na místě a v jejich průběhu vysvětlila, že tento seznam nepožadují právní předpisy WTO ani Unie a že účelem šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a relevantní doplňující podání, a že se inspekce tedy bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítne-li čínská strana poskytovat potřebné informace či být orgánu provádějícímu šetření nápomocna při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, může to postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky článku 28 základního nařízení.
(59)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s články 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Dospěla přitom k předběžnému závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů nebyla zodpovězena. Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(60)
Čínská vláda uvedla, že orgán provádějící šetření by měl určit nezbytnost informací přiměřeným způsobem tak, aby přitom nezneužil svých práv. Uvedla dále, že přestože nejsou informace pokládány za ideální ve všech ohledech, neměly by být považovány za bezpředmětné. Na základě těchto argumentů uvedla, že součinnost poskytuje podle svého nejlepšího vědomí a že její odpověď na dotazník je úplná. Tvrdila rovněž, že jsou inspekce na místě špatně naplánovány, neboť z oznámení o inspekci nebylo dostatečně zřejmé, co má být předmětem ověřování, a Komise neprovedla specifické inspekce na místě u všech vládních subjektů. V neposlední řadě tvrdila, že jí Komise ukládá neúměrnou zátěž a požaduje irelevantní a zbytečné informace.
(61)
V souvislosti s plánováním inspekcí na místě je třeba připomenout, že čínská vláda s termínem, programem inspekce i místem jejího konání souhlasila. Konkrétně byl termín inspekce na místě projednán v srpnu 2010. Komise původně navrhla, aby se inspekce na místě uskutečnila v prvním říjnovém týdnu roku 2010, a svůj návrh následně na základě požadavků čínské strany dvakrát změnila, nejprve na druhý a poté na třetí říjnový týden roku 2010. Stížnosti na načasování inspekcí na místě jsou tedy neopodstatněné, neboť Komise učinila maximum pro to, aby řádně odůvodněným požadavkům čínské vlády vyhověla. K požadovaným informacím je nutno poznamenat, že čínská vláda nic nenamítala vůči formátu dotazníku ani způsobu, jakým byly informace vyžádány. Odpověď na dotazník a následná vyjádření předkládalo jménem čínské vlády čínské ministerstvo obchodu. Komise si vyžádala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření žádala o tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení k předloženým informacím a jejímu zapojení do programů, jež byly předmětem šetření.
4.2. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(62)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující programy, jež byly údajně zapojeny do poskytování vládních subvencí.
I)
Preferenční úvěry výrobcům natíraného papíru
II)
Programy týkající se daně z příjmu
-
Preferenční daňové schéma pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Preferenční daňové schéma pro výzkum a vývoj
-
Osvobození od daně dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
III)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Osvobození dováženého zařízení od DPH a cla
-
Vracení DPH v případě zařízení vyrobeného na domácím trhu
-
Osvobození podniků se zahraničními investicemi od daní za údržbu města, výstavbu a od příplatků na vzdělávání
IV)
Grantové programy
-
Známé značky
-
Zvláštní fondy pro přilákání zahraničních investičních projektů
-
Pomoc v antidumpingovém řízení
-
Grant na technologickou modernizaci v městě Šou-kuang
-
Fond na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou
-
Subvence z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií
-
Cena průmyslové zóny ve městě Su-čou za zachování hospodářského růstu
-
Zvláštní fond na úpravu znečištěné vody z jezera Tchaj-chu v provincii Ťiang-su
-
Zvláštní fond na úspory energie v průmyslové zóně ve městě Su-čou
-
Zvláštní fond na snížení celkových emisí nejdůležitějších znečišťujících látek ve městě Su-čou
-
Subvence na úspory vody a snížení emisí
-
Ekologická cena udělovaná odborem ochrany životního prostředí ve městě Su-čou
-
Cena udělovaná za energetické úspory ve městě Šou-kuang
V)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování práv na využití půdy
-
Poskytování chemikálií na výrobu papíru
-
Poskytování elektřiny
4.2.1. PREFERENČNÍ ÚVĚRY VÝROBCŮM NATÍRANÉHO PAPÍRU
a) Úvod
(63)
Čínští výrobci dotčeného výrobku údajně využívají výhod úvěrů s nízkými úrokovými sazbami, které jim poskytují banky spojené s vládní politikou a komerční banky ve státním vlastnictví. Děje se tak v souladu s politikou čínské vlády poskytovat podnikům finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat hospodářský růst a rozvoj čínského papírenského průmyslu. Jak vyplývá z pětiletých plánů a průmyslové politiky, nabízí bankovní systém papírenskému průmyslu zvýhodněné finanční programy.
b) Využití dostupných údajů
(64)
Komise se na základě informací v podnětu snažila vyšetřit poskytování bankovních úvěrů výrobcům natíraného papíru. Proto bylo pokládáno za nezbytné požádat čínskou vládu, aby ve své odpovědi na dotazník a následných podáních uvedla konkrétní informace a údaje k několika vládním plánům a projektům, jež jsou zaměřeny na stimulaci a podporu rozvoje čínského odvětví výroby papíru. Jednalo se o tyto plány a projekty:
-
Desátý pětiletý plán civilního hospodářství a společenského rozvoje v Číně („10. pětiletka“),
-
„Desátý pětiletý plán“ papírenského průmyslu („pětiletka papírenského průmyslu“),
-
Desátý pětiletý plán a zvláštní plán na rok 2010 pro budování národního lesnictví a integraci papírenského průmyslu („integrační projekt“),
-
Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „Dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“ („rozhodnutí č. 40“),
-
Směrný index restrukturalizace průmyslu („směrný index“),
-
Hlavní směry pro Jedenáctý pětiletý plán národního hospodářského a společenského rozvoje (2006-2010) („11. pětiletka“),
-
Oběžník Státní rady k realizaci hlavních cílů (11. pětiletka) a dělbě úkolů („prováděcí oběžník k 11. pětiletce“),
-
Koncepce rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007 („strategie papírenství na rok 2007“),
-
Rozvojový plán provincie Kuan-tung,
-
Jedenáctá pětiletka města Čan-ťiang,
-
Jedenáctá pětiletka města Ťi-ning.
(65)
Informace vyžádané k uvedeným plánům poskytla čínská vláda jen zčásti. V plném rozsahu, tj. v čínském znění s anglickým překladem, byly předloženy pouze dva z vyžádaných plánů (rozhodnutí č. 40 a směrný index restrukturalizace průmyslu). Ke třem regionálním plánům, jež si Komise původně vyžádala, čínské orgány uvedly, že nejsou relevantní, neboť v daných regionech nejsou usazeni vyvážející výrobci, kteří na šetření spolupracují („spolupracující vyvážející výrobci“). Tyto plány proto nebyly předloženy, což Komise akceptovala, avšak požádala o plány rozvoje oblastí (regionů, provincií, obcí), v nichž tito výrobci usazeni jsou. Čínská vláda předložila znění 11. pětiletky provincie Ťiang-su a 11. pětiletky provincie Šan-tung v čínském jazyce, nikoli však jejich překlad, a to ani překlad jejich obsahu. Ke dvěma plánům, jež předloženy nebyly, čínská vláda uvedla, že se týkají období 2000-2005, a jsou tedy již zastaralé. Komise toto tvrzení akceptovala. Zbývající plány (integrační projekt, 11. pětiletka, prováděcí oběžník k 11. pětiletce a strategie papírenství na rok 2007) byly předloženy pouze v čínštině spolu s anglickým překladem jejich obsahu. Čínská vláda uvedla, že požadavky Komise bylo příliš náročné splnit a že vláda má pouze omezené zdroje, a tedy nemohla tyto dokumenty přeložit.
(66)
K výše uvedenému je třeba poznamenat, že Komise žádala o informace, jež pro účely šetření pokládala za nezbytné vzhledem k tomu, že je zmiňoval podnět. Komise navíc opakovaně zdůrazňovala, že je požadované dokumenty zapotřebí předložit v angličtině. U tohoto druhu důležitého dokumentu se jedná o nezbytnost, jelikož ze samotného obsahu nebylo možno určit, která část dokumentu je pro šetření relevantní. Plány předložené v čínštině navíc nejsou dlouhé a podle všeho jsou k dispozici relevantní dokumentace i v angličtině, která byla pořízena buď nezávislými zdroji (advokátní kanceláře specializované na čínské právo) nebo při antisubvenčních šetřeních, jež v Číně prováděly Spojené státy americké (dále jen „USA“).
(67)
Komise tak měla možnost ověřit pouze tyto dokumenty: rozhodnutí č. 40, směrný index a strategii papírenství na rok 2007, jejichž anglická verze byla součástí podnětu a kterou poskytl i jeden z vyvážejících výrobců.
(68)
K tomu, aby mohla vyšetřit míru vládních zásahů na čínském finančním trhu a vytvořit si potřebný přehled o finančním sektoru v ČLR, si Komise vyžádala jednak informace o tom, jaký procentní podíl představuje majetková účast vlády ve finančních institucích, jednak údaje k výši, resp. procentnímu podílu úvěrů, jež poskytují banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda tvrdila, že nemá o podílnících bank k dispozici žádné záznamy, přestože článek 61 zákona o komerčních bankách (Law on Commercial Banks) [2003] č. 13 stanoví, že banky tyto údaje vykazují „orgánu bankovního dohledu při Státní radě a Čínské lidové bance (People's Bank of China)“. Pokud jde o výši, resp. procentní podíly úvěrů, jež banky ve státním vlastnictví poskytují, čínská vláda potvrdila, že přestože jsou relevantní údaje zaznamenávány, nemůže je dát Komisi k dispozici. Komise dále usnadnila čínské vládě práci tím, že omezila požadované informace o výši vládní účasti pouze na ty finanční instituce, o nichž se zjistilo, že úvěrují spolupracující vyvážející výrobce. Čínská vláda však neposkytla relevantní údaje ani o tomto omezeném segmentu finančních institucí, jež v Číně působí.
(69)
K tomu, aby mohla vyšetřit úvěrovou politiku čínských bank (např. metod při určování úrokových sazeb úvěrů, oceňování úvěrů atd.), požádala Komise čínskou vládu o informace ke strategiím, jež sledují příslušné státní orgány, konkrétně Čínská lidová banka a Komise pro bankovní dohled. Čínská vláda k této úvěrové politice neposkytla žádné relevantní informace. K doložení úlohy, jakou Čínská lidová banka sehrává při určování úrokových sazeb, a vztahu, jaký zaujímá vůči bankovnímu systému, nebyl předložen jediný dokument, předpis ani pokyny, jež by uvedená banka bankovnímu systému adresovala. Vysvětlena nebyla ani aplikace zákona o komerčních bankách [2003] č. 13, zejména jeho článků 34, 38 a 39, jež stanoví základní pravidla pro poskytování úvěrů a další podnikatelské činnosti komerčních bank, přestože Komise o toto vysvětlení výslovně žádala.
(70)
Za účelem vyšetřit úvěrovou politiku čínských bank, jež během období šetření poskytovaly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, požádala Komise čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s těmito konkrétními bankami, tak aby mohla Komise ověřit informace o preferenčních úvěrech poskytovaných čínským výrobcům bezdřevého natíraného papíru. Čínská vláda uvedla, že nemůže bankám ve státním vlastnictví uložit, aby tyto schůzky organizovaly. K otázce, zda uvedené banky při poskytování úvěrů posuzují úvěrová rizika, a pokud ano, jakým způsobem, tedy nebyly od čínských bank shromážděny žádné důkazy.
(71)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo vedle relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, nezbytné použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu. Čínská vláda vznesla vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné nové důkazy nepředložila.
(72)
Aby bylo možno ověřit informace o preferenčních úvěrech poskytovaných čínským výrobcům bezdřevého natíraného papíru, byli spolupracující vyvážející výrobci požádáni, aby uspořádali schůzky s konkrétními bankami, které je během období šetření pokytovaly úvěry. Žádné schůzky však neproběhly. Opakované žádosti Komise o jejich uspořádání postupovali spolupracující vyvážející výrobci příslušným bankám, ty však odmítaly na šetření spolupracovat. Spolupracující vyvážející výrobci byli upozorněni na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo pokládáno za nezbytné opřít veškerá zjištění k bankovním úvěrům, jež byly těmto výrobcům poskytnuty, na dostupných údajích. Výrobci vznesli vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné další důkazy nepředložili.
(73)
Jeden z čínských vyvážejících výrobců byl požádán o konkrétní informace ke konkrétní dohodě se třemi čínskými bankami o restrukturalizaci dluhu. Uvedený výrobce odmítl nezbytné informace poskytnout, a proto nebylo možné ověřit ani tuto celkovou dohodu a související úvěry poskytnuté na základě smluv, ani žádné konkrétní údaje, např. dobu, na niž byly úvěry poskytnuty, splátkový harmonogram či úrokovou sazbu. Tento spolupracující vyvážející výrobce byl upozorněn na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo pokládáno za nezbytné opřít veškerá zjištění k bankovním úvěrům, jež byly tomuto spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci poskytnuty, na dostupných údajích. Tento výrobce vznesl vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné další důkazy nepředložil.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
i) Vládní zásahy do finančního bankovního systému v souvislosti s preferenčními úvěry papírenskému průmyslu
- Úloha vládních plánů
(74)
Šetření zjistilo, že jsou papírenskému průmyslu věnovány konkrétní strategické plány. Podle nich mají výkonnost tohoto odvětví pozorně sledovat státní orgány, jež mají v úkolu realizovat zvláštní politiku (např. provádět dekrety), tak aby byly cíle těchto strategických plánů naplněny. Šetření dále zjistilo, že tyto specifické strategické plány upravují i preferenční úvěry papírenskému průmyslu.
(75)
Po prostudování rozhodnutí č. 40 a zvláštního oddílu o financování ve strategii papírenství na rok 2007 je totiž zřejmé, že čínský systém státního plánování bankám ukládá poskytovat papírenskému průmyslu úvěry.
(76)
K rozhodnutí č. 40 je nutno poznamenat, že se jedná o příkaz Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu ČLR, a je tedy právně závazný pro další veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí klasifikuje průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulovat a podporovat určité skupiny podniků či odvětví, např. papírenského odvětví, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že jich je celkem 26, a představují tedy jen zlomek čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto 26 odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že pro „podporované investiční projekty“ platí zvláštní výhody a pobídky (finanční podpora, osvobození od dovozního cla, osvobození od DPH či osvobození od daně). Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „restriktivními a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 de facto požadují, aby příslušný orgán uložil finančním institucím úvěry již neposkytovat, a útvaru státní cenové správy ukládají, aby zvýšil ceny elektřiny a dodavatelům elektřiny nařídil, aby své dodávky „restriktivním a eliminovaným projektům“ ukončily. Z výše uvedeného je zřejmé, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě směrnic o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž papírenský průmysl.
(77)
Strategie papírenství na rok 2007 stanoví pro uvedené odvětví konkrétní podmínky, směr a cíle. Popisuje stav papírenského průmyslu v Číně (např. počet podniků, výrobu, spotřebu, vývoz či statistické údaje k druhu používaných surovin). Stanoví strategie a cíle papírenského průmyslu, pokud jde o plánování v tomto odvětví, využívání surovin, technologií a zařízení, strukturu výrobků a organizační strukturu výrobců. Strategie dále upravuje „vstupní kritéria“ tohoto odvětví, neboť určuje konkrétní požadavky na poměr mezi majetkem a závazky a stanoví, jaký konkrétní úvěrový rating a konkrétní cílové úspory z rozsahu, podíly na trhu a spotřebu energie a vody mají společnosti v tomto odvětví dosáhnout. Podniky mají na jejím základě zpracovat vlastní plány rozvoje. Provinciím a regionům dále strategie ukládá, aby se podílely na její realizaci, a celou kapitolu věnuje „investicím a financování“ papírenského průmyslu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle strategie finanční instituce výslovně nesmějí úvěrovat žádný projekt, který neodpovídá jejím ustanovením. Úhrnem řečeno je po prostudování strategie papírenství na rok 2007 a z její formulace zřejmé, že se jedná o specifický nástroj státu, jehož cílem je regulovat papírenský průmysl v Číně a jejž je nutno pokládat za povinný nástroj průmyslové politiky, který jsou příslušné zúčastněné strany v Číně (státní orgány, finanční instituce a výrobci) povinny konkrétním způsobem realizovat.
(78)
Čínská vláda uvedla, že je strategii papírenství na rok 2007 nutno pokládat za směrný, nezávazný plán. Tvrdila dále, že v témže kontextu není právně závazný žádný z vládních plánů a projektů, a tudíž nelze v jejich rámci poskytnout žádný finanční příspěvek či výhodu. Pouhé pročtení strategie papírenství na rok 2007 a jeho výše uvedených konkrétních ustanovení však ozřejmí, že tento dokument nelze pokládat za nezávaznou směrnici. V tomto ohledu se připomíná, že ve strategii papírenství na rok 2007 se mimo jiné uvádí: „Politika průmyslového rozvoje je vytvářena na základě požadavků zdokonalení reformy socialistického tržního hospodářství, jakož i na základě souvisejících právních a správních předpisů s cílem vytvořit spravedlivé tržní podmínky a prostředí příznivé pro rozvoj, řešit stávající problémy rozvoje papírenského průmyslu a řídit zdravý rozvoj tohoto odvětví“. K ostatním plánům a projektům, jež jsou vyjmenovány v 64. bodě odůvodnění, je třeba uvést, že přinejmenším jeden z nich odkazuje na prováděcí oběžník k 11. pětiletce. Není snadné porozumět tomu, jak může být k právně údajně nezávaznému dokumentu (vládnímu plánu) vydán právně závazný prováděcí akt (v daném případě oběžník Státní rady).
(79)
Článek 34 zákona o komerčních bankách [2003] č. 13 mimoto uvádí, že banky „vykonávají úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“. V tomto zvláštním případě je relevantní státní průmyslová politika zakotvena ve strategii papírenství na rok 2007. Je tedy jen logické vyvodit závěr, že úvěry, jež výrobci bezdřevého natíraného papíru získávají u komerčních bank ve státním vlastnictví, se řídí vládními směrnicemi.
(80)
Předmětem šetření byla i úloha, kterou sehrává Národní komise pro rozvoj a reformy (National Development and Reform Commission). Čínská vláda k němu uvedla, že se jedná o agenturu Státní rady, která koordinuje makroekonomickou politiku a řídí vládní investice. Tento státní orgán vydal kromě jiných plánů i strategii papírenství na rok 2007. K právnímu rámci, podle nějž byla Národní komise pro rozvoj a reformy zřízena a vyvíjí svou činnost, např. její stanovy, nebyly přes výslovnou žádost předloženy žádné dostupné informace. Komisi se od čínské vlády dostalo pouze vysvětlení, že se Národní komise pro rozvoj a reformy musí řídit pokyny Státní rady jakožto nejvyššího orgánu státní správy, že jsou však tyto informace pro šetření irelevantní. Toto tvrzení nelze akceptovat. Stanovy orgánu, který vydává vládní plány, jsou pro účely šetření pokládány za relevantní, neboť jsou to vládní plány a projekty, které jsou jeho předmětem. Komise požádala i o zdůvodnění skutečnosti, proč čínská Národní komise pro rozvoj a reformy systematicky shromažďuje od společností podrobné údaje. Čínská vláda k tomu uvedla, že tyto informace lze shromažďovat prostřednictvím průmyslových sdružení a z jiných veřejných zdrojů. Ze skutečnosti, že jsou v rámci zvláštního mechanismu systematicky shromažďovány údaje o společnostech určené pro zpracování vládních plánů a projektů, však vyplývá, že jsou tyto plány a projekty pokládány za významnou součást státní průmyslové politiky.
(81)
Z uvedeného vyplývá, že veškerá rozhodnutí, jež finanční instituce přijímají vůči papírenskému průmyslu, musí brát v úvahu nutnost plnit cíle příslušných strategických plánů. O společnostech, jež tyto konkrétní strategické plány zařazují mezi „podporovaná odvětví“, se totiž předpokládá, že mají velmi dobrý úvěrový rating, což má přímý dopad na hodnocení jejich úvěruschopnosti v čínském finančním systému. Jak dále vyplývá z kapitoly o financování ve strategii papírenství na rok 2007 a ze sdělení o úvěrovém ratingu, které Komisi poskytl jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, nařizuje čínský systém státního plánování bankám, aby úvěrovaly papírenský průmysl; podle těchto zdrojů je společnostem udělován velmi dobrý úvěrový rating, neboť tyto společnosti splňují podmínky konkrétních strategických plánů. Zde je třeba poznamenat, že uvedené sdělení o úvěrovém ratingu, jež bylo předloženo během šetření, přímo spojuje pozitivní budoucí vyhlídky společnosti s existencí strategických plánů pro papírenství a splnění jejich cílů. Existují i důkazy o tom, že státní orgány sledují výkonnost společností, neboť každoročně přezkoumávají jejich podnikatelská oprávnění a shromažďují tímto způsobem statistické údaje o jejich finanční situaci a výkonnosti. Z informací od spolupracujících vyvážejících výrobců byly dále získány důkazy o tom, že Čínská lidová banka sleduje v souladu s článkem 9 nařízení o registraci a konzultaci bank úvěrovou situaci společností, a to prostřednictvím ročního přezkumu úvěrů, jež si společnosti každoročně berou.
(82)
Všechny výše uvedené skutečnosti prokazují, že mezi konkrétními strategickými plány a financováním papírenského průmyslu existuje vazba.
- Vládní zásahy v bankovním sektoru
(83)
Pokud jde o spolupracující vyvážející výrobce, šetření zjistilo, že dvěma z nich byla ve většině případů automaticky poskytována nejnižší možná úroková sazba v rámci limitů, jež stanovila Čínská lidová banka, zatímco další dva využívali výhodných změn splátkového harmonogramu, jež byly sjednány v roce 2008. Čínské banky ve státním vlastnictví totiž odkoupily veškeré úvěry poskytnuté zahraničními bankami; úvěry se změněným splátkovým harmonogramem nebyly poskytovány s významnou rizikovou prémií nad rámec základní úrokové sazby Čínské lidové banky.
(84)
Šetření dále zjistilo, že jsou vládní zásahy pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, tak aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou bankám svěřeny pravomoci státní správy nebo zda je vykonávají, nezjišťovala Komise pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen zákonem.
(85)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Zpráva WTO o výsledcích přezkumu obchodní politiky Číny ke stejnému tématu uvádí: „Dalším významným rysem finančního sektoru v Číně je vysoká míra státního vlastnictví“. (5) Je třeba poznamenat, že na čtyři velké banky ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank a Industrial and Commercial Bank) připadá z čínského bankovního sektoru podle všeho více než polovina. Podíl státu v bankách spojených s vládní politikou a v dalších bankách ve státním vlastnictví dosahuje přes 50 %, a tyto banky tak kontroluje vláda. Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o papírenský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ani uvedené banky nicméně takové informace neposkytly. Pouze opakovaně odkazovaly na informace obsažené ve výročních zprávách bank, které předložily. Informace ve výročních zprávách bank však neobsahovaly (a nemohly obsahovat) informace v tak podrobné míře, jak bylo požadováno.
Komise musela tudíž použít dostupné informace. Na základě dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež buď předložila čínská vláda, nebo jsou veřejně dostupné, dále informace extrahované z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (6). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o zvýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (7). V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším třináct z uváděných devatenácti bank je ve státním vlastnictví; patří k nim i dvě banky spojené s vládní politikou (Export-Import Bank of China a China Development Bank) a významné čínské komerční banky, např. Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
Pokud jde o ostatní státem vlastněné banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o papírenský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Tyto podrobné informace opět nebyly poskytnuty kromě opakovaného odkazu na informace v příslušných výročních zprávách bank, které byly ve většině případů pouze v čínštině bez anglického překladu. Informace ve výročních zprávách bank však nemohou poskytnout informace v tak podrobné míře, jak bylo požadováno. Pokud jde o banky spojené s vládní politikou, jak je vysvětleno níže, šetřením bylo zjištěno, že neexistuje žádná jasná právní úprava jejich úlohy a jejich vztahu k vládě. Podle tvrzení čínské vlády při inspekci na místě se však zdá, že banky spojené s vládní politikou podporují pro vládní politiku v Číně a nejsou provozovány za účelem dosahování zisku. Všechny výše uvedené skutečnosti potvrzují, že uvedené čtyři banky jsou kontrolovány vládou a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu.
(86)
Komise se dále snažila prošetřit rozdíl mezi bankami spojenými s vládní politikou (podle dostupných informací se jedná o Export-Import Bank of China, China Development Bank a Agricultural Development Bank of China) a státem vlastněnými bankami komerčními. K těmto dvěma odlišným kategoriím finančních institucí si vyžádala vysvětlení. Podle vyjádření čínské vlády nereguluje činnost bank spojených s vládní politikou žádný právní předpis, neboť čínské orgány v současnosti teprve pracují na návrhu příslušného zákona. Čínská vláda dále uvedla, že jedna z bank spojených s vládní politikou (jmenovitě China Development Bank) by neměla být pokládána za banku spojenou s vládní politikou, neboť byla přeměněna na holdingovou společnost a nachází se v přechodné fázi. K tomu budiž poznamenáno, že předložené informace potvrzují, že k bankám spojeným s vládní politikou je přistupováno odlišně od komerčních bank. Ačkoli činnost ani chování těchto bank na čínském finančním trhu nejsou upraveny žádnými pravidly, vyplývá z oběžníků Čínské lidové banky, kde se o nich výslovně hovoří, že banky spojené s vládní politikou mají v porovnání s komerčními bankami zvláštní postavení. Pokud jde o postavení China Development Bank, čínský stát v ní drží (prostřednictvím čínského ministerstva financí) více než 50 % akcií, a její přeměna na holdingovou společnost tedy nemá na vládní kontrolu žádný vliv.
(87)
Dalším faktorem, jenž zkresluje podmínky na čínském finančním trhu, je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob určování úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - Yinfa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Čínská vláda uvedla, že tyto oběžníky byly součástí reformy, v jejímž rámci probíhala liberalizace úrokových sazeb, bližší vysvětlení však nepodala. K žádosti o vysvětlení k preferenčním a dalším úvěrům, jež blíže vymezuje Státní rada, čínská vláda uvedla, že znění příslušného čínského dokumentu vychází z předpokladu, že další úvěry blíže vymezí Státní rada.
K vysvětlení, proč čínské právní předpisy vymezují preferenční úvěry, čínská vláda neuvedla žádné další údaje ani relevantní dokumentaci. I pokud tato tvrzení čínské vlády akceptujeme, není v souvislosti s dalšími druhy úvěrů zřejmé, proč zákonodárce pokládal za nezbytné možnost dalších úvěrů vymezovaných Státní radou zavádět. Komise dále žádala o vysvětlení k existenci komerčně spravovaných politických úvěrů, o nichž se zmiňuje oběžník č. 251. Čínská vláda v této věci neposkytla žádná vysvětlení ani důkazy. Čínská vláda byla dále požádána o aktualizace či právní předpisy vydané v návaznosti na uvedené oběžníky, jež by se týkaly úvěrové politiky komerčních bank a bank spojených s vládní politikou, tyto informace však neposkytla.
(88)
V neposlední řadě je třeba poznamenat, že čínská vláda nepředložila ke struktuře čínského bankovního systému žádné další informace ani statistické údaje.
(89)
Na základě 74. až 88. bodu odůvodnění a s přihlédnutím k nedostatečné spolupráci čínské strany (a na základě úvah v 90. bodě odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že finanční trh v Číně je narušen vládními zásahy a úrokové sazby, jež účtují nevládní banky a další finanční instituce, jsou se sazbami vládními pravděpodobně sladěny. Úrokové sazby, jež účtují nevládní banky a další finanční instituce, tedy nelze pokládat za vhodný komerční základ pro srovnání při určování případné výhody, kterou získávají příjemci vládních úvěrů.
ii) Finanční příspěvek
(90)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dále konstatuje, že naprostou většinu úvěrů poskytly uvedeným dvěma spolupracujícím výrobcům banky spojené s vládní politikou či jiné banky ve státním vlastnictví, jež jsou z důvodu úzkých vazeb na vládu považovány za veřejnoprávní subjekty. Tyto banky jsou z více než 50 % vlastněny státem, a jsou tedy považovány za banky kontrolované vládou. Existují i další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti konají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění, zasahuje stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem; přitom v některých případech uvedených v 83. bodě odůvodnění byla společnostem téměř automaticky poskytnuta nejnižší možná sazba v rámci rozmezí, jež určil stát. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým zajišťují naplňování průmyslové politiky vlády strategie papírenství na rok 2007, rozhodnutí 40 a článek 34 zákona o komerčních bankách (viz 74. až 81. bod odůvodnění). Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím (viz 312. bod odůvodnění). A konečně, Čína neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou (viz 68. až 70. a 84. až 86. bod odůvodnění). V případě úvěrů, jež poskytují banky spojené s vládní politikou či ve státním vlastnictví, tak Komise dospívá k závěru, že výrobci natíraného papíru získávají finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
iii) Výhoda
(91)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je jim poskytována výhoda podle čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek, byl tento srovnávací základ sestaven pomocí metody popsané v 96. až 102. bodě odůvodnění.
iv) Specifičnost
(92)
Čínská vláda byla požádána o informace jednak ke kritériím, jejichž splněním vzniká na subvenci nárok, jednak k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít o dostupné údaje. Je třeba poznamenat, že podle čl. 28 odst. 6 platí: „Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nebudou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval“. Přihlíženo bylo k následujícím údajům:
-
důkaz specifičnosti subvence, jenž předložil žadatel,
-
zjištění (viz 77. a 78. bod odůvodnění), podle nichž směřují do papírenského průmyslu specifické subvence na základě specifického plánu pro dané odvětví, tj. pětiletky papírenského průmyslu,
-
důkazy (viz 76. bod odůvodnění) o tom, že je papírenský průmysl „podporovaným odvětvím“ (rozhodnutí č. 40),
-
článek 34 zákona o komerčních bankách [2003] č. 13 (viz 79. bod odůvodnění), podle nějž komerční banky vykonávají úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky; v tomto konkrétním případě tedy úvěrová činnost těchto bank probíhá v intencích pětiletky papírenského průmyslu,
-
zjištění (viz 81. bod odůvodnění), podle nichž čínský systém státního plánování nařizuje bankám, aby papírenský průmysl úvěrovaly, a podle nichž se u společností předpokládá velmi dobrý úvěrový rating, neboť splňují podmínky podle konkrétních strategických plánů.
(93)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že čínská vláda během šetření nespolupracovala, z dostupných důkazů vyplývá, že subvence, jež jsou poskytovány společnostem v papírenském průmyslu, nejsou obecně dostupné všem podnikům, a jedná se tedy o subvence specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích či podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Závěry
(94)
S ohledem na výše uvedené je třeba financování papírenského průmyslu pokládat za subvenci.
(95)
Tato subvence by měla být vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(96)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí daná společnost za poskytnutí vládní půjčky, a částkou, kterou by tato společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by mohla získat na trhu.
(97)
Jak je vysvětleno výše, jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupných údajů.
(98)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(99)
S ohledem na výše uvedené byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci (jak je uvedeno v 68. až 72. bodě odůvodnění) požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Navzdory opakovaným žádostem zúčastněné strany tyto informace neposkytly. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je pokládáno za náležité uvažovat situaci, že je všem podnikům v Číně udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. V případě úvěrů v cizí měně uplatňuje Komise na standardní úvěrovou sazbu uvedenou v příslušných čínských úvěrových smlouvách (sazbu LIBOR) adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Nicméně vzhledem k celkově nedostatečné spolupráci čínské vlády při poskytování informací o bankách ve státním vlastnictví a při zjednávání přístupu k nim je v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení a s ohledem na všechny dostupné skutečnosti pokládáno za náležité použít úvěrový rating BB (v neinvestičním, spekulativním stupni).
(100)
Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že byl úrokový diferenciál v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(101)
Jak je vysvětleno v 73. bodě odůvodnění, odmítl jeden z vyvážejících výrobců předložit důležitou dohodu o restruktualizaci dluhu. Nebylo tak možno ověřit základní informace o úvěrech, jež jsou předmětem dohody, např. úrokovou sazbu, splatnost, splátkový harmonogram atd. Vyvážející výrobce ani neprokázal, že z předmětných úvěrů splatil jistinu. Při výpočtu výše výhody byly proto tyto úvěry posouzeny jako grant a byly rozpočítány na období šetření spolu s úrokem, jenž během tohoto období zůstal nezaplacen a jehož výpočet je uveden v 100. bodě odůvodnění.
(102)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 5,37 % a v případě společností ze skupiny Chenming 1,26 %.
4.2.2. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU
- Preferenční daňové schéma pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie
(103)
Společnostem, jež si úspěšně požádají o vydání osvědčení podniku, který využívá nejnovější a špičkové technologie, tento program umožňuje využít snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % oproti běžné sazbě, jež činí 25 %.
a) Právní základ
(104)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven jednak v článku 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (Enterprise Income Tax Law of the PRC) (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jednak ve Správních opatřeních k určování podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie. Týká se jej i Oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985). Toto oznámení podrobněji upravuje realizaci tohoto programu.
b) Nárok na subvenci
(105)
Článek 10 správních opatření k určování podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie, vyjmenovává seznam kritérií, jejichž splněním vzniká společnostem nárok na využití programu. Splňuje-li společnost veškeré podmínky článku 10, musí podat příslušným orgánům žádost postupem podle článku 11 zmíněných opatření.
c) Praktická realizace
(106)
Společnost, jež zamýšlí o účast v programu požádat, musí podat elektronickou cestou žádost u místního odboru pro vědu a technologie, který tuto žádost předběžně posoudí. Tento odbor následně společnost doporučí u útvaru pro vědu a technologie příslušné provincie. Před vydáním rozhodnutí o tom, že bude žadateli uděleno osvědčení podniku, který využívá nejnovější a špičkové technologie, je uvedený útvar oprávněn provést přímo v prostorách žadatele šetření.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(107)
Tohoto podpůrného programu se účastnili tři spolupracující vyvážející výrobci, kteří získali během období šetření výhody. Přestože čínská vláda nepředložila žádné správní předpisy, poskytli vyvážející výrobci dostupné právní texty. Ani z nich však nelze dost dobře vyčíst postup podávání žádosti, jenž tak zůstává vágní a netransparentní.
e) Závěry
(108)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(109)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(110)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce natíraného papíru. V kapitole 4 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007) věnované „daňovým pobídkám“ totiž článek 25 stanoví, že „pobídky v oblasti daně z příjmů podniků poskytuje stát hlavním odvětvím a projektům, jež stát podporuje“. Komise má za to, že zásady a klasifikaci, z nichž vychází zařazení podniku do kategorie podporovaných, stanovila Státní rada v rozhodnutí č. 40 (článek 14) a ve směrném katalogu průmyslové restrukturalizace. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(111)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(112)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za posuzované období. Za výhodu se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně vypočtené podle snížené preferenční sazby. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(113)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 1,22 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,58 %.
- Preferenční daňové schéma pro výzkum a vývoj
(114)
Tento program nabízí výhodu všem společnostem, jež jsou uznávanými realizátory výzkumných a vývojových projektů. Toto zařazení jim umožňuje u daně z příjmů právnických osob uplatnit 50 % skutečných výdajů na schválené projekty.
a) Právní základ
(115)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven i) v čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), dále ii) v článku 95 Prováděcího nařízení k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, výnosu Státní rady ČLR č. 512 vyhlášeném dne 6. prosince 2007, a iii) v Průvodci hlavními odvětvími (oznámení č. 6 z roku 2007).
b) Nárok na subvenci
(116)
Tento program nabízí výhodu společnostem, jež byly uznány za realizátory výzkumných a vývojových projektů. Podmínky pro účast v něm splňují pouze výzkumné a vývojové projekty společností, jež využívají nejnovější a špičkové technologie a jimž se dostává primární podpory od státu; tyto podmínky splňují dále projekty vyjmenované v Průvodci hlavními odvětvími industrializace za pomoci špičkových technologií v rámci stávající rozvojové priority, který vydala Národní komise pro rozvoj a reformy.
c) Praktická realizace
(117)
Společnosti, jež zamýšlejí podat žádost o účast v programu, musí místnímu odboru pro vědu a technologie poskytnout podrobné údaje o daných výzkumných a vývojových projektech. Projekty schvaluje na základě posouzení žádosti daňový odbor. Částka, jež podléhá dani z příjmů právnických osob, se snižuje o 50 % skutečných výdajů na schválené projekty.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(118)
Tohoto programu se účastnili spolupracující vyvážející výrobci, kteří získali během období šetření výhody. Přestože čínská vláda nepředložila žádné správní předpisy, poskytli vyvážející výrobci dostupné právní texty. Ani z nich však nelze dost dobře vyčíst postup podávání žádosti, který tak zůstává vágní a netransparentní.
e) Závěry
(119)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(120)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(121)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce natíraného papíru. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(122)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(123)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu se považuje celková daňová povinnost vypočtená podle běžné daňové sazby, od níž se odečte daň skutečně zaplacená po 50 % odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí 0,02 % u společností ze skupiny APP a 0,05 % u společností ze skupiny Chenming.
- Osvobození od daně dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
(125)
Program je určen podnikům se sídlem v Číně, které drží podíly v jiných tuzemských podnicích. V případě příjmů, jež jim plynou z určitých dividend vyplácených těmito tuzemskými podniky, mají tito podílníci nárok na osvobození od daně.
a) Právní základ
(126)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven v článku 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků a je blíže rozveden v článku 83 prováděcího předpisu k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, výnosu Státní rady ČLR č. 512 vyhlášeném dne 6. prosince 2007.
(b) Nárok na subvenci
(127)
Tento program poskytuje výhody všem společnostem se sídlem v Číně, které mají podíly v jiných podnicích se sídlem v Číně.
c) Praktická realizace
(128)
Společnosti mohou programu využít přímo při vyplňování daňového přiznání.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(129)
Spolupracující vyvážející výrobci ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami přílohy 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Tyto společnosti neodváděly z vykázaných částek daň z příjmů.
e) Závěry
(130)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(131)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace neposkytla. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(132)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních.
(133)
Vzhledem k tomu, že jsou všechny uvedené daňové programy podle kapitoly 4 zákona ČLR o dani z příjmů podniků vyhrazeny výlučně významným výrobním odvětvím a projektům, které stát podle článku 25 podporuje či stimuluje, jedná se rovněž v tomto případě o specifický program, neboť tento je vyhrazen pouze určitým podnikům a výrobním odvětvím, jež jsou klasifikovány jako podporované a k nimž patří např. výroba natíraného papíru. Komise má totiž za to, že zásady a klasifikaci, z nichž vychází zařazení podniku do kategorie podniků podporovaných, stanovila Státní rada v rozhodnutí č. 40 (článek 14) a ve směrném katalogu průmyslové restrukturalizace. Navíc nejsou v daném případě dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(134)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(135)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu se považuje výše celkové daňové povinnosti (včetně daně z příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně), po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(136)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 1,34 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,21 %.
4.2.3. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
- Osvobození dováženého zařízení od DPH a cla
(137)
Tento program stanoví výhody v podobě osvobození dlouhodobých aktiv od DPH a jejich bezcelního dovozu, jichž mohou využít podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, které si u čínských orgánů opatří osvědčení o státem podporovaných projektech v souladu s příslušnými právními předpisy v oblasti investic, daní a cel.
a) Právní základ
(138)
Tento program se opírá o soubor právních předpisů, jmenovitě o i) Oběžník Státní rady č. 37/1997 o úpravě daňových schémat pro dovážené zařízení, ii) Sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, iii) Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a o iv) Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
b) Nárok na subvenci
(139)
Nárok na subvenci mají pouze žadatelé z řad podniků se zahraničními investicemi a podniků domácích, jež si opatří osvědčení o státem podporovaných projektech.
c) Praktická realizace
(140)
Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů ve svém článku I.1 stanoví, že v případě projektů zahraničních investic, jež odpovídají „podporovaným projektům podle Katalogu výrobních odvětví pro účely směrování zahraničních investic a podle Katalogu prioritních výrobních odvětví pro účely zahraničních investic ve středozápadním regionu spojených s přenosem technologií, je od cla a DPH osvobozeno jednak zařízení určené k vlastnímu použití a dovezené v rámci celkové investice, jednak technologie, díly, součásti a náhradní díly dovezené spolu s tímto zařízením v souladu se smlouvou; toto neplatí pro komodity uvedené v Katalogu komodit dovážených v rámci projektů zahraničních investic, jež nejsou osvobozeny od daně“. Potvrzení vystavované podporovaným projektům zahraničních investic, v jejichž případě dosahuje celková investice alespoň 30 milionů USD, vydává Národní komise pro rozvoj a reformy. V případech, kdy je celková investice nižší než 30 milionů USD, vystavují potvrzení téhož druhu komise či odbory pro ekonomiku na úrovni provincie. Poté, co obdrží uvedené potvrzení o podporovaném projektu, předloží společnosti místním celním orgánům uvedená osvědčení a další doklady k žádosti, aby získaly nárok na osvobození dovezeného zařízení od cla a DPH.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(141)
Tohoto programu využívali všichni spolupracující vyvážející výrobci.
e) Závěry
(142)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(143)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(144)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky, které svou investiční činnost uskutečňují v rámci specifických kategorií podnikání, jejichž taxativní výčet podávají právní předpisy (tj. katalog výrobních odvětví pro účely směrování zahraničních investic a katalog prioritních výrobních odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj stát v současnosti podporuje). Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(145)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(146)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, byla vypočtena s přihlédnutím k osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována životnost v délce trvání průměrné doby odepisování v daném výrobním odvětví (tj. patnáct let). Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(147)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 1,17 % a u společností ze skupiny Chenming 0,61 %.
- Vracení DPH v případě zařízení vyrobeného na domácím trhu
(148)
Tento program stanoví výhody v podobě vracení DPH, jež podniky se zahraničními investicemi uhradí při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu.
a) Právní základ
(149)
Program se opírá o Oběžník státní daňové správy č. 171, 1999 ze dne 20. září 1999 o vyhlášení prozatímních opatření o navrácení daně daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu podniky se zahraničními investicemi. Platnost programu pak ukončil Oběžník o ukončení politiky refundací daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu ze strany podniků se zahraničními investicemi [Caishui 2008, č. 176]. Druhý uvedený oběžník stanoví po ukončení programu k 1. lednu 2009 přechodné období.
b) Nárok na subvenci
(150)
Nárok na subvenci vzniká jen podnikům se zahraničními investicemi, jež nakupují zařízení vyrobené na domácím trhu.
c) Praktická realizace
(151)
Cílem programu je refundovat podnikům se zahraničními investicemi DPH zaplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Předpokladem je, že toto zařízení není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nepřekračuje celkový investiční limit pro podniky se zahraničními investicemi podle „Zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(152)
Tohoto programu využívali všichni spolupracující vyvážející výrobci.
e) Závěry
(153)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(154)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(155)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky určitého druhu (tj. podniky se zahraničními investicemi). Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(156)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť subvence je poskytována v závislosti na používání zboží vyrobeného na domácím trhu na úkor zboží dovezeného.
(157)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(158)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, byla vypočtena s přihlédnutím k vrácení DPH uhrazeného při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována životnost v délce trvání průměrné doby odepisování v daném výrobním odvětví (tj. patnáct let). Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(159)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 0,03 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,05 %.
- Osvobození podniků se zahraničními investicemi od daní za údržbu města, výstavbu a od příplatků na vzdělávání
(160)
Tento program vyjímá podniky se zahraničními investicemi z povinnosti hradit místní daně za údržbu města, výstavbu a příplatek na vzdělávání.
a) Právní základ
(161)
Program se opírá o Dočasný předpis Čínské lidové republiky o dani za údržbu města Kuo-fa, (zveřejněno dne 8. února 1985, č. 19) a Předpis ministerstva financí k několika specifickým otázkám provádění Dočasného předpisu Čínské lidové republiky o dani za údržbu města Cchaj-šuej-c' (zveřejněno dne 22. března 1985, č. 69).
b) Nárok na subvenci
(162)
Nárok na subvenci vzniká pouze podnikům se zahraničními investicemi.
c) Praktická realizace
(163)
Podle Dočasného předpisu Čínské lidové republiky o dani za údržbu města se základ daně za údržbu města a za výstavbu určí jako „výše daně z výrobku, DPH a daně z podnikatelské činnosti, kterou poplatníci daně skutečně zaplatí, a je hrazena současně s daní z výrobku, DPH a daní z podnikatelské činnosti“.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Jak je vysvětleno v 347. a 348. bodě odůvodnění, daňové povinnosti v souvislosti s tímto programem platí od 1. prosince 2010 pro všechny společnosti působící v Číně.
e) Závěry
(165)
Proto a na základě informací do 30. listopadu 2010 je program nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(166)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť právní předpisy, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, osvobozují od daňové povinnosti v případě daně za údržbu města a za výstavbu určité podniky (tj. podniky se zahraničními investicemi).
(167)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
(168)
Vzhledem k informacím, které poskytla čínská vláda a příslušní spolupracující vyvážející výrobci, se však usuzuje, že se dotyčným stranám podařilo prokázat, že tento program již nepředstavuje žádnou výhodu pro dotyčné výrobce.
(169)
Jsou proto splněny podmínky stanovené v článku 15 základního nařízení. Proto bylo rozhodnuto, že v souvislosti s tímto programem nebudou uložena vyrovnávací opatření.
4.2.4. GRANTOVÉ PROGRAMY
(170)
U dvou z grantových programů uvedených v podnětu bylo zjištěno, že jich využívali spolupracující vyvážející výrobci; jednalo se o cenu za známou značku a o Zvláštní fondy pro podporu hospodářské a obchodní výměny se zahraničím a pro přilákání významných zahraničních investičních projektů do provincie Šan-tung. Ostatní programy, jejichž využití bylo v daném případě zjištěno, oznámili spolupracující vyvážející výrobci. Čínská vláda byla na existenci těchto programů upozorněna a byla požádána o nezbytné informace k nim. Podle jejího vyjádření nemohou být programy v podnětu neuvedené předmětem šetření, neboť to odporuje pravidlům WTO. Žádost Komise je podle ní tedy v rozporu s pravidly pro provádění důkazů a konzultací, jež upravuje Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda dále uvedla, že informace, jež Komise k těmto programům předložila, jsou obecné povahy a že by Komise i za předpokladu, že by programy předmětem šetření být mohly, měla čínské vládě zaslat novou, řádně zdůvodněnou žádost o podrobnosti k nově namítaným subvencím, jež by byly pro šetření relevantní.
(171)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že je běžným postupem Unie vyrozumívat orgány země, proti níž je vedeno šetření, o existenci dalších namítaných subvenčních programů, než o jakých hovoří podnět a jichž využívají spolupracující vyvážející výrobci, a tyto orgány požádat o příslušné informace a vysvětlení. Postup zvolený v daném případě je v souladu s příslušnými pravidly WTO. Komise čínskou vládu vyrozuměla o existenci těchto programů v okamžiku, kdy se o nich dozvěděla, a poskytla čínské vládě informace, jež od čínských spolupracujících vyvážejících výrobců obdržela. Čínské vládě současně poskytla příležitost ke konzultacím o těchto programech a čínská vláda této příležitosti využila. Byly tak v plném rozsahu dodrženy články 12.1, 13.1 a 13.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních i čl. 11 odst. 10 základního nařízení. Níže uvedená zjištění zohledňují informace, jež čínská vláda k příslušným programům poskytla.
i) Programy uvedené v podnětu
- Známé značky
a) Právní základ
(172)
Program je realizován na základě Sdělení provincie Šan-tung o rozpočtových prostředcích vyčleněných v roce 2008 na zvláštní cenu za rozvoj vývozních značek [Lucaiqizhi (2008) č. 75]. Na základě programu jsou společnostem poskytovány granty, jejichž účelem je podpořit vývozní značky a zvýšit tržní podíl známých značek.
b) Nárok na subvenci
(173)
Cenu mohou získat pouze podniky, jež vyvážejí známé značky a jsou usazeny v provincii Šan-tung. K doložení kritérií pro vznik nároku na cenu nebyly předloženy žádné právní ani správní akty.
c) Praktická realizace
(174)
Cílem programu je odměnit podniky, jež jsou uznávanými vývozci známých značek a jsou usazeny v provincii Šan-tung, a podpořit tak jejich rozvoj a konkurenceschopnost. Žádost o účast v programu nemusí podnik podávat, a proto není vydáváno žádné formální rozhodnutí o jejím schválení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(175)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(176)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(177)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(178)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky, tj. podniky, jež vyvážejí známé značky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(179)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(180)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(181)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než 0,01 %).
- Zvláštní fondy pro přilákání zahraničních investičních projektů
a) Právní základ
(182)
Oficiálním dokumentem, který je tomuto programu věnován, je Oznámení lidové vlády města Šou-kuang o vyznamenání podniků za zásluhy v roce 2008 (Announcement of Shouguang People's Government on Commendation of advanced enterprises in 2008). Tento program zřízený dne 9. února 2008 vyznamenává podniky, jež v roce 2008 dosáhly vynikajících výsledků.
b) Nárok na subvenci
(183)
Do programu se mohou zapojit společnosti, jež byly uznány jako „podniky se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či jako „podniky se zásluhami o zahraniční obchod“ a jež vykazují pozoruhodné výsledky v zahraničním obchodu či dokázaly přilákat významné zahraniční investice. Čínská vláda k této strategii ani k vymezení „podniku se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či „podniku se zásluhami o zahraniční obchod“ nepředložila žádný právní ani správní předpis.
c) Praktická realizace
(184)
Přidělování prostředků z fondů „podnikům se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či „podnikům se zásluhami o zahraniční obchod“ je věcí lidové vlády města Šou-kuang.
(185)
Podle údajů čínské vlády nemusí podnik o účast v programu žádat, a proto není vydáváno žádné formální rozhodnutí o jejím schválení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(186)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(187)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(188)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(189)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky, tj. podniky se zásluhami o přilákání zahraničních investic a podniky se zásluhami o zahraniční obchod. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(190)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(191)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(192)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než0,01 %).
ii) Programy, jež uvedli spolupracující vyvážející výrobci
- Pomoc v antidumpingovém řízení
a) Právní základ
(193)
Oficiálním dokumentem, jenž je tomuto programu věnován, jsou Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření (Rules for the Implementation of the Support Policy for Anti-dumping, Anti-subsidy, Safeguard investigation Respondent). Podle tvrzení čínské vlády byl tento program ukončen v roce 2008, nebylo však doloženo relevantní vyhlášení právního předpisu.
b) Nárok na subvenci
(194)
Subvenci uděluje finanční odbor příslušného regionu či provincie s cílem usnadnit dané společnosti účast v antidumpingovém šetření, které pro ní vedou USA. K získání nároku na subvenci musí být společnost registrována v provincii Šan-tung (s výjimkou města Čching-tao) a postupovat v souladu s pokyny, jež vydávají ministerstvo obchodu a orgány dané provincie.
c) Praktická realizace
(195)
Program je specifický pro určitý region (platí pouze v provincii Šan-tung, avšak s výjimkou jejího největšího města Čhing-tao) a kritéria způsobilosti pro účast v něm nejsou objektivně stanovena právním předpisem.
(196)
Podle příslušného právního předpisu je ve prospěch žadatele hrazeno 40 % nákladů na právní poradenství.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(197)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(198)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(199)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti.
(200)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(201)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(202)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než 0,01 %).
- Grant na technologickou modernizaci v městě Šou-kuang
a) Právní základ
(203)
Realizace programu se řídila Stanoviskem k urychlení rozvoje odvětví využívajících špičkových technologií (zkušební realizace) (Shoufa [2005] č. 37) (Opinion to accelerate high-tech industry development (Trial Implementation) (Shoufa [2005] No. 37), jež vydala obecní samospráva města Šou-kuang. Podle údajů čínské vlády se program opírá o konkrétní právní rámec, avšak nepředložila jeho znění.
b) Nárok na subvenci
(204)
V případě tohoto programu se jedná o subvenci, jež je poskytována ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků. K doložení kritérií vzniku nároku na subvenci nebyly předloženy žádné právní ani správní akty.
c) Praktická realizace
(205)
Podle údajů čínské vlády se jedná o grantový program na místní úrovni, jenž má podporovat výzkum a vývoj, úspory energie a ochranu životního prostředí. Postup podávání žádosti o účast v programu není upraven. Regionální vláda vydává nepravidelná sdělení, jimiž vyvážející výrobce informuje o tom, že jim byl udělen grant v určité výši.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(206)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(207)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(208)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(209)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(210)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(211)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(212)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny Chenming 0,59 %.
- Fond na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou
a) Právní základ
(213)
Realizace programu se řídí Dočasnými opatřeními k posílení práce na ochraně práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou a dále Správními předpisy o Fondu na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou.
b) Nárok na subvenci
(214)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou, jež získaly osvědčení o zápisu v rejstříku autorských práv k programovému vybavení počítačů, osvědčení o zápisu v rejstříku topografie integrovaných obvodů a jež nově vytvořily výrobky známých značek.
c) Praktická realizace
(215)
K získání grantu na podání žádosti o registraci patentu či obchodní známky musí daná společnost vyplnit formulář žádosti o udělení ceny za známou značku na úrovni města Su-čou či nadřazeného územního celku a předložit jej odboru pro vědu a technologie uvedené průmyslové zóny. Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(216)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce. Komise však poznamenává, že jí k tomuto výrobci nebyla předložena žádná relevantní dokumentace, neboť jí nebyla dodána ani žádost o účast v programu, ani rozhodnutí o udělení ceny.
e) Závěry
(217)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(218)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(219)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(220)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(221)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(222)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(223)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP méně než 0,01 %.
- Subvence z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií
a) Právní základ
(224)
Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli žádný právní základ. Program upravuje finanční pomoc společnostem v průmyslové zóně ve městě Su-čou a podle údajů čínské vlády je jeho cílem jednak urychlit reformu a modernizaci této zóny, jednak podpořit kvalitnější vědecký výzkum, kterým se podniky v této průmyslové zóně zabývají.
b) Nárok na subvenci
(225)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou, jež splňují požadavky řady plánů a mají zpracovány příslušné vědeckovýzkumné projekty. Čínská vláda předložila popis programu, avšak nepředložila znění příslušných plánů.
c) Praktická realizace
(226)
Pomoc v rámci tohoto programu získávají společnosti, jež v průmyslové zóně investují a žádají o granty na specifické druhy opatření (výzkum a vývoj, pomoc při vývoji nových výrobků, správa práv duševního vlastnictví, rozvoj trhů v zámoří, koordinace projektů s vládou, veřejné služby v oblasti technologií). Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(227)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(228)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(229)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(230)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní či správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(231)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(232)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(233)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(234)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 0,03 %.
- Cena průmyslové zóny ve městě Su-čou za zachování hospodářského růstu
a) Právní základ
(235)
Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli žádný právní základ. Podle údajů čínské vlády je program realizován v souladu se Stanoviskem průmyslové zóny ve městě Su-čou k podpoře hladkého, stabilního a rychlého hospodářského růstu a jeho cílem je urychlit strukturální růst průmyslu a zahraničního obchodu.
b) Nárok na subvenci
(236)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou. Pro účast v něm nestanovily čínské orgány jednoznačná kritéria, avšak k získání grantu musí podniky usazené v průmyslové zóně dosáhnout v roce 2009 ve srovnání s rokem předchozím lepší vývozní výkonnosti.
c) Praktická realizace
(237)
Přestože podniky nemusí podle čínské vlády o účast v programu žádat, předložil příslušný spolupracující vyvážející výrobce formulář žádosti průmyslové zóny ve městě Su-čou o příspěvek z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií. Podle údajů čínské vlády je program vázán na vývozní výkonnost podniků tím způsobem, že je podnikům vyplácena předem stanovená částka v RMB za každý dolar, o který se zvýší objem a hodnota jejich vývozu. Tato pobídka znějící na RMB se dále rozlišuje podle druhu výrobků a modelů. Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(238)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(239)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(240)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(241)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(242)
Program je navíc po právní stránce vázán na vývozní výkonnost, a je proto podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení pokládán za specifický a napadnutelný. Grant je spojen s vývozní výkonností a jeho výše je podle této výkonnosti určována, neboť výhoda, kterou jeho příjemci získávají, je odvozena od zvýšení objemu a hodnoty vývozu v meziročním srovnání.
(243)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(244)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z vývozu, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence byla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti.
(245)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 0,05 %.
- Programy, jež uvedli spolupracující vyvážející výrobci, jež však nebyly předmětem posouzení
(246)
Spolupracující vyvážející výrobci uvedli rovněž následující režimy a programy vázané na úspory energie a ochranu životního prostředí:
-
Zvláštní fond na úpravu znečištěné vody z jezera Tchaj-chu v provincii Ťiang-su
-
Zvláštní fond na úspory energie v průmyslové zóně ve městě Su-čou
-
Zvláštní fond na snížení celkových emisí nejdůležitějších znečišťujících látek ve městě Su-čou
-
Subvence na úspory vody a snížení emisí
-
Ekologická cena udělovaná odborem ochrany životního prostředí ve městě Su-čou
-
Cena udělovaná za energetické úspory ve městě Šou-kuang
(247)
Vzhledem k tomu, že je s uvedenými programy spojeno jen málo výhod, nepovažovala Komise za nutné podrobit tyto programy šetření.
4.2.5. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
i) Programy uvedené v podnětu, jež byly předmětem posouzení
- Poskytování práv na využití půdy
a) Právní základ a nárok na subvenci
(248)
Podle údajů v podnětu poskytla čínská vláda spolupracujícím vývozcům užívací práva k pozemkům za cenu nižší než přiměřenou. V reakci na toto tvrzení předložila čínská vláda Zákon o správě půdy a Předpis č. 39 ze dne 28. září 2007 o přidělování práv užívání ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů. Čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje ke skutečným cenám za práva užívání k pozemkům, srovnávací základ pro minimální ceny půdy, o nichž tvrdí, že existují, ke způsobu hodnocení těchto srovnávacích základů, ani k metodice, kterou se stát řídí při vyvlastňování půdy.
b) Praktická realizace
(249)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškeré půdy vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze půdu prodávat, lze však přidělovat práva užívání k ní; státní orgány tak činí na základě veřejných soutěží, cenových nabídek či aukcí.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.
(d) Závěry
(251)
Poskytování užívacích práv k pozemkům čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 260. až 262. bodě odůvodnění, neexistuje v Číně fungující trh s půdou; jak ukázalo použití externího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za užívací práva k pozemkům zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny.
(252)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít o dostupné údaje. Je třeba poznamenat, že podle čl. 28 odst. 6 platí: „Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nebudou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval“. Přihlíženo bylo k následujícím údajům:
(253)
Důkazy o specifičnosti subvence, jež předložili žadatelé.
(254)
Zjištění (viz 77. a 78. bod odůvodnění), podle nichž směřují do papírenského průmyslu specifické subvence na základě specifického plánu pro dané odvětví, tj. pětiletky papírenského průmyslu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že články 7 až 11 uvedeného plánu stanoví pro strukturu odvětví konkrétní pravidla, neboť uvádějí, které kategorie papírenské výroby mají být v tom kterém zeměpisném regionu země realizovány.
(255)
Důkazy (viz 76. bod odůvodnění) o tom, že je papírenský průmysl „podporovaným výrobním odvětvím“ (rozhodnutí č. 40).
(256)
Zjištění (viz 260. až 262. bod odůvodnění), že v Číně neexistuje fungující trh s půdou.
(257)
Zjištění na základě údajů spolupracujících vyvážejících výrobců, jež byla potvrzena v současně probíhajícím antidumpingovém šetření, o tom, že byla těmto výrobcům přidělena půda vzhledem k jejich projektům v oblasti papírenství (8).
(258)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že čínská vláda s Komisí během šetření nespolupracovala, z dostupných důkazů vyplývá, že subvence, jež jsou poskytovány společnostem v papírenském průmyslu, nejsou obecně k dispozici všem podnikům, a jedná se tedy o subvence specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(259)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(260)
Z výše uvedeného by měl být vyvozen závěr, že pokud jde o užívací práva k půdě, neřídí se situace v Číně tržními pravidly. Podle všeho se totiž zdá, že v Číně nejsou k dispozici žádné údaje ze soukromého sektoru, jež by mohly sloužit jako srovnávací základ. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání externí základ, tak aby bylo možno výši výhody určit. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala a nenavrhla žádný externí základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti pokládala za vhodné použít k jeho stanovení údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (čínská Taipei) (dále jen „Tchaj-wan“).
(261)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Všichni tito výrobci jsou usazeni na východě Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích v okolí Šanghaje, jež se vyznačují vysokou hustotou obyvatel. Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, se vypočte s přihlédnutím k rozdílu mezi částkou, kterou jednotlivé společnosti za užívací práva k pozemkům zaplatily, a částkou, kterou by musely zaplatit za běžných podmínek při zohlednění tchaj-wanského srovnávacího základu.
(262)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o depreciaci měny ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny byla vypočtena na základě míry inflace na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2009 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná životnost užívacích práv k pozemkům určeným k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(263)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností skupiny APP 2,81 % a v případě společností skupiny Chenming 0,69 %.
(ii) Programy uvedené v podnětu, jež nebyly předmětem posouzení
- Poskytování elektřiny
(264)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci tohoto programu v období šetření nevyužívali. Nebylo tedy zapotřebí vyhodnocovat, jedná-li se o program napadnutelný, či nikoli.
- Poskytování chemikálií na výrobu papíru
(265)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci tohoto programu v období šetření nevyužívali. Nebylo tedy zapotřebí vyhodnocovat, jedná-li se o program napadnutelný, či nikoli.
4.3. PŘIPOMÍNKY STRAN TÝKAJÍCÍ SE SUBVENCOVÁNÍ
4.3.1. ÚVOD
(266)
Čínská vláda, dvě skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců (APP a Chenming) a žadatel z Unie předložili své připomínky k poskytnutí konečných informací.
(267)
Žadatel z Unie podpořil zjištění Komise.
(268)
Čínská vláda a skupiny APP a Chenming zjištění Komise zpochybnily. Vzhledem k tomu, že argumenty již byly v plném rozsahu řešeny v rámci poskytnutí konečných informací, nejsou v tomto nařízení znovu uváděny.
4.3.2. TVRZENÍ O DVOJÍ NÁPRAVĚ
(269)
Čínská vláda tvrdila, že návrh vyrovnávacích opatření svým rozsahem představuje dvojí nápravu. Bylo konstatováno, že v Unii se v rámci antidumpingových šetření vůči Číně určuje běžná hodnota podle údajů získaných od výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. V takových případech by tudíž vyrovnávací cla představovala dvojí nápravu ve stejné záležitosti, jelikož antidumpingová cla prakticky kompenzují případné subvence údajně poskytované čínským společnostem.
(270)
Skupina APP tvrdila, že pokud běžná hodnota vychází z prodeje na domácím trhu ve srovnatelné zemi, zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a použití nesubvencované běžné hodnoty se projeví zvýšením cla o výši subvence, a tudíž budou tyto subvence započítány dvakrát.
(271)
Čínská vláda uvedla, že stejnými údajnými zkresleními se již zabývalo souběžné antidumpingové řízení. Čínská vláda rovněž uvedla, že praxe Komise je v rozporu s právem Unie a WTO a že by Komise měla buď zastavit řízení o vyrovnávacím clu, nebo spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v souběžném antidumpingovém řízení přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. Čínská vláda rovněž uvedla, že nepřijímá tvrzení Komise, že nedochází k dvojímu započítání na základě rozpětí újmy, které je nižší než dumpingové rozpětí. A konečně, čínská vláda namítla, že na základě zjištění odvolacího orgánu WTA ve sporu US - ČLR DS379 (9) týkajících se dvojí nápravy, by toto řízení mělo být zastaveno.
(272)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba poznamenat, že dvojí náprava nehraje v tomto řízení žádnou úlohu. Ať již současné uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel v případě netržního hospodářství může či nemůže vést k možné „dvojí náhradě“, k této situaci by mohlo z povahy věci dojít pouze v případě kumulace dumpingového rozpětí a výše subvence, tzn. pokud celková úroveň obou dvou druhů cla přesahuje vyšší z částek dumpingového rozpětí a subvence. Tak tomu ovšem, jak bude vysvětleno níže, v tomto případě není.
(273)
Především je třeba připomenout, že Unie při ukládání antidumpingových a vyrovnávacích cel na stejný výrobek uplatňuje pravidlo nižšího cla. Jinými slovy, v rámci šetření Unie Komise zjistí úroveň dumpingu, subvencí a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Úroveň cel nemůže být nikdy vyšší než rozpětí újmy, přičemž v tomto případě je rozpětí újmy stejné v obou řízeních. V souběžném antidumpingovém řízení Komise zjistila dumpingové rozpětí, které je mnohem vyšší než rozpětí újmy. V souladu s pravidlem nižšího cla Komise navrhla zavedení opatření, která jsou založena na rozpětí újmy (viz nařízení Rady (EU) č. 451/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (10). Rozpětí subvence zjištěné v rámci tohoto antisubvenčního šetření tudíž ve srovnání s dumpingovým rozpětím neposkytne výrobnímu odvětví Unie žádnou dodatečnou ochranu, neboť maximální výše antidumpingového cla již bude omezena rozpětím újmy. Proto v těchto dvou souběžných řízeních nedochází k žádnému překrývání ani kumulaci cel, a tudíž i za předpokladu, že existuje možnost dvojí nápravy, jak je popsáno v 269. bodě odůvodnění, nemůže ze zákona vyplývat žádný požadavek upravit výši dumpingu podle výše subvence. Rozdíl mezi rozpětími dumpingu a újmy zjištěnými v rámci antidumpingových řízení byl skutečně mnohem vyšší než výše subvencí zjištěná v tomto šetření. Rovněž je třeba zdůraznit, že pokud jde o skutečné složení cel, která je nutno uhradit, Komise v praxi nejprve uloží clo ve výši, jež vyplývá z šetření, které se týká vyrovnávacího cla. Pokud zůstane rozdíl mezi výše uvedenou úrovní cla a rozpětím újmy, může být tento rozdíl pokryt clem vyplývajícím z antidumpingového šetření. To však neznamená, že dochází k dvojímu započítání, jelikož celková úroveň cel by mohla být zdůvodněná již výsledkem samotného antidumpingového šetření.
(274)
Za druhé je třeba poznamenat, že opravné prostředky navržené čínskou vládou nejsou právně přípustné, neboť i) šetření prokázalo existenci vyrovnávacích subvencí, které výrobnímu odvětví Unie způsobily podstatnou újmu, a bylo shledáno, že zavedení dotyčných opatření bylo v zájmu Unie, takže toto řízení nelze ukončit, ii) ne všechny čínské strany požádaly v souběžném antidumpingovém řízení o zacházení jako v tržním hospodářství, iii) zacházení jako v tržním hospodářství nelze automaticky přiznat stranám, které o ně nepožádaly a iv) u těch stran, jejichž žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta, došlo k zamítnutí z důvodu závažných nedostatků zjištěných s ohledem na kritéria 1, 2 a 3 čl. 2 odst. 7 písm. c) základního antidumpingového nařízení.
4.3.3. TVRZENÍ O POUŽITÍ NEPŘÍZNIVÝCH ZÁVĚRŮ
(275)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise protiprávně použila nepříznivé závěry v důsledku nedostatečné spolupráce. V této souvislosti se čínská vláda odvolává na čl. 28 odst. 6 základního nařízení, který mimo jiné uvádí, že pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje jen částečně, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval. Podle čínské vlády je uplatnění nepříznivých závěrů v rozporu s čl. 12 odst. 7 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jakož i přílohy II antidumpingové dohody WTO.
(276)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že toto chápání čl. 28 odst. 6 základního nařízení čínskou vládou je neopodstatněné. Komise neuplatnila vůči čínské vládě žádné nepříznivé závěry v tom smyslu, že by záměrně zvolila méně příznivý výsledek pro dotyčné vývozce, ani se nesnažila uplatnit sankční možnost, co se týče existence subvencí nebo výše vyrovnávacích cel. Komise, jakožto orgán provádějící šetření, požádala čínskou vládu, aby v přiměřené lhůtě předložila soubor příslušných informací. Čínská vláda však neposkytla informace považované za nezbytné pro šetření (například kopie plánů, informace o bankách, posouzení, jež banky prováděly při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, ocenění práv k užívání pozemků). Za těchto okolností byla Komise nucena použít článek 28 základního nařízení o dostupných údajích umožňujících dospět k reprezentativnímu zjištění. Je vhodné zdůraznit, že to neproběhlo formou uplatnění sankčních zjištění vůči čínské vládě. Jako příklad se uvádí, že Komise neodmítla informace o právech k užívání pozemků, nýbrž že čínská vláda naopak nepředložila všechny požadované informace o oceňování těchto práv. Stejně tak Komise neuplatnila vůči čínské vládě žádné nepříznivé závěry, pokud jde o preferenční úvěrování výrobců natíraného papíru, nýbrž si musela vyhledat chybějící informace, které se týkají plánů, úlohy bank a úvěrové politiky uplatňované bankami vůči spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, jelikož tyto informace čínská vláda prostě neposkytla. Komise tedy použila veškeré informace předložené čínskou vládou. Pokud předložené informace nebyly dostatečné nebo nebyly shledány průkaznými, Komise je musela doplnit dalšími důležitými údaji, aby mohla dospět ke svým zjištěním. V některých případech nelze vyloučit, že výsledek byl pro čínskou vládu méně příznivý, než kdyby plně spolupracovala, avšak toto nebylo záměrem Komise.
(277)
Přístup Komise v tomto případě lze porovnat se způsobem, jakým pojetí „nepříznivých závěrů“ podle odstavce 7 přílohy V Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních využívají panely WTO. Například panel EC-Aircraft uplatnil nepříznivé závěry při dvou příležitostech v souvislosti se španělským programem výzkumu a vývoje „PROFIT“ v případech, kdy Unie poskytla nedostatečné údaje. Co se týče jak výše finanční částky, tak otázky faktické specifičnosti, panel nezohlednil důkazy předložené Unií a své závěry nahradil řešením navrženým žadatelem (USA) (11). V tomto šetření tomu tak nebylo, jelikož nedošlo k tomu, že by Komise nezohlednila jakékoli údaje předložené čínskou vládou a jednoduše nahradila řešení navržené žadatelem, nýbrž použila celý souhrn informací, které měla k dispozici, aby dospěla k závěru. S ohledem na tyto skutečnosti se konstatuje, že výše uvedená tvrzení musela být odmítnuta.
(278)
Jelikož Komise nepoužila nepříznivé závěry ve vztahu k čínské vládě nebo kterémukoli vývozci, tvrzení, že uplatnění nepříznivých závěrů vůči vládě je v rozporu s právem WTO, postrádá jakýkoli účel.
(279)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, jelikož není podloženo skutečnými fakty. O článku 28 a o tom, na jaké případy se může uplatnit, Komise informovala čínskou vládu v prvním dopise, který čínská vláda obdržela při zahájení tohoto řízení, jakož i v posledním dopise, který čínská vláda obdržela před inspekcí na místě. Kromě toho byla čínská vláda upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce vysvětlené v 59. bodě odůvodnění.
(280)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že ji Komise nikdy nepožádala, aby zajistila setkání s představiteli státem vlastněných bank.
(281)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise požádala o přímé zapojení čínské vlády při sjednávání schůzek s bankami, které poskytly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Za tímto účelem byl také čínské vládě předán seznam bank, které takové úvěry poskytly. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby zajistila účast představitelů bank spojených s vládní politikou a představitelů dalších finančních institucí při inspekci na místě na čínském úřadu vlády za účelem zodpovězení otázek týkajících se části dotazníku určené pro tyto strany. Čínská vláda na žádnou z výše uvedených žádostí nikdy nezareagovala.
(282)
Čínská vláda tvrdila, že použití nepříznivých závěrů je v tomto případě neodůvodněné, jelikož podle svých nejlepších schopností poskytla informace, které měla k dispozici. Čínská vláda uvedla, že banky jsou v tomto řízení třetími stranami, a nikoli zúčastněnými stranami, které jsou vymezeny v čl. 12 odst. 9 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a proto nejsou povinny spolupracovat. Bylo rovněž konstatováno, že Komise jednala svévolně a v rozporu s pravidly WTO, jelikož čínská vláda předložila dostatečné informace o poskytování úvěrů bankami a právech k užívání pozemků.
(283)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že Komise nepříznivé závěry vůči čínské vládě neuplatnila. Kromě toho, jak je uvedeno v 276. bodě odůvodnění, Komise použila veškeré informace, které čínská vláda poskytla, ale jelikož chyběly podstatné informace, musela údaje doplnit o další dostupné zdroje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění.
(284)
Pokud jde o tvrzení o zúčastněných stranách, je třeba připomenout, že čl. 12 odst. 9 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních jasně stanoví, že za zúčastněné strany lze považovat i jiné domácí nebo zahraniční strany než ty, které jsou v něm uvedeny. Pokud jde o toto řízení, Komise si na základě podnětu vyžádala informace o poskytování preferenčních úvěrů výrobcům natíraného papíru. Tyto informace navíc přímo souvisejí s bankami, jejichž většinovým vlastníkem je stát. Čínská vláda i oba spolupracující vyvážející výrobci o tom byli informováni. Skutečnost, že prostě nebyly předloženy dostatečné informace o poskytování úvěrů bankami, donutila Komisi uchýlit se k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
4.3.4. TVRZENÍ O POUŽITÍ NEJSPOLEHLIVĚJŠÍCH DOSTUPNÝCH INFORMACÍ
(285)
Skupina APP tvrdila, že Komise nemůže vyřadit informace, které nejsou ve všech ohledech dokonalé, pokud zúčastněná strana, která tyto informace poskytla, nicméně jednala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. Skupina APP také tvrdila že i v případech, kdy některá zúčastněná strana nespolupracovala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí, musí Komise při použití jí dostupných údajů brát v úvahu všechny odůvodněné skutečnosti předložené zúčastněnou stranou, ačkoli tyto skutečnosti nemusejí představovat úplné informace vyžadované od dotyčné zúčastněné strany. Komise je proto nucena jak podle základního nařízení, tak podle Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních tyto informace neopomíjet.
(286)
Čínská vláda uvedla, že uchýlit se k použití dostupných údajů není přípustné, pokud zúčastněný člen nebo zúčastněná strana prokázali, že jednali podle svého nejlepšího vědomí a svědomí a poskytli informace, které bylo možno ověřit, byly předány vhodným způsobem, takže je lze použít při šetření, byly předloženy včas a na takovém nosiči dat nebo v takovém počítačovém jazyce, jak o to orgány provádějící šetření požádaly.
(287)
V tomto případě tomu tak nebylo. V této souvislosti je třeba připomenout, že se Komise, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění, uchýlila k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení a čl. 12 odst. 7 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože čínská vláda a vyvážející výrobci navzdory opakovaným žádostem neposkytli informace, které byly považovány za nezbytné pro šetření. Komise se totiž skutečně musela snažit vyřešit základní problém, s nímž se jakožto orgán provádějící šetření setkala, tzn. skutečnost, že čínská vláda odepřela přístup k aktuálním informacím o plánech, úloze bank, hodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, oceňování práv k užívání pozemků nebo právních dokumentech týkajících se jednotlivých programů, jež byly předmětem šetření. Stejně tak spolupracující vyvážející výrobci neposkytli informace o úvěrech, jež jim poskytly čínské banky. Způsob, jakým čínská vláda a vyvážející výrobci spolupracovali, proto nesplňuje normy stanovené odvolacím orgánem WTO ve věci United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (Spojené státy - Antidumpingová opatření vztahující se na některé ocelové výrobky válcované za tepla, které pocházejí z Japonska), jenž dospěl k závěru, že se od zúčastněných stran požaduje „vysoká“ úroveň spolupráce a že zúčastněné strany musí jednat podle „svého nejlepšího vědomí a svědomí“ (12). Komise nechápe, proč čínská vláda a vyvážející výrobce nemohli předložit nebo zařídit přdložení chybějící údajů, přičemž čínská vláda ani vyvážející výrobci neposkytli žádné věrohodné vysvětlení. Čínská vláda rovněž uvedla, že nebyly splněny podmínky k tomu, aby se Komise uchýlila k použití nejspolehlivějších dostupných informací, a že čínská vláda možná neposkytla určité informace prostě proto, že tyto informace neexistují, nejsou už relevantní nebo jsou nedostupné a nebyly požadovány v dotazníku nebo v předstihu před inspekcí.
(288)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jak bylo jasně prokázáno v oddíle Subvencování, bylo použití dostupných údajů jedinou možností, kterou Komise jakožto orgán provádějící šetření měla, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Co se týče druhu požadovaných informací, je třeba připomenout, že Komise požádala o informace, které existovaly (například informace o plánech, úloze bank, hodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, oceňování práv k užívání pozemků nebo právních dokumentech týkajících se jednotlivých programů, jež byly předmětem šetření), a od zahájení řízení při mnoha příležitostech nabízela čínské vládě možnost tyto informace poskytnout.
(289)
Dále je třeba zdůraznit, že jakožto orgán provádějící šetření musela Komise vyšetřovat tvrzení, která byla uvedena v podnětu a pro něž existovaly dostatečné důkazy umožňující zahájit šetření (například o použití pětiletých plánů a průmyslové politiky pro preferenční úvěrování výrobců natíraného papíru, o úloze bank jakožto veřejnoprávních subjektů, o existenci přímých nebo nepřímých daní a grantových programů), a tak byla čínská vláda jakožto zúčastněná strana požádána, aby poskytla veškeré informace, které považuje za nezbytné. Čínská vláda však zaujala jiný přístup, který v podstatě znamenal, že sama sebe postavila do role subjektu, který nahrazuje orgán provádějící šetření. Čínská vláda skutečně chtěla sama posuzovat, co je relevantní, a předkládat pouze dokumenty, jež považuje za důležité, aniž by orgánu provádějícímu šetření povolila tyto záležitosti přezkoumat. Dokonalým příkladem, který to dokládá, je přístup čínské vlády k otázce státem vlastněných bank (viz 282. bod odůvodnění).
Čínská vláda tvrdila, že tyto banky jsou „třetími stranami“, avšak žadatel předložil dostatečné důkazy o tom, že jsou „veřejnoprávními subjekty“, takže Komise byla oprávněna žádat, aby čínská vláda poskytla požadované informace o jejich činnosti. V reakci na to čínská vláda sama rozhodla, že tyto banky nejsou veřejnoprávními subjekty, a odmítla o nich poskytnout jakékoliv informace. Toto rozhodnutí však náleží orgánu provádějícímu šetření, tj. Komisi, a nikoli čínské vládě. Takové chování zcela jednoznačně není v souladu s výše uvedenou judikaturou WTO, která stanoví, že zúčastněné strany musí jednat podle „svého nejlepšího vědomí a svědomí“. Je obtížné pochopit, jak se to srovnává se závěrem odvolacího orgánu ve věci United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, že „…spolupráce je proces, který znamená společné pracovní úsilí stran za účelem dosažení společného cíle“ (13). Je třeba rovněž poznamenat, že Komise poskytla každé zúčastněné straně na předložení požadovaných informací dostatek času a prováděla šetření v souladu s přílohou VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví pravidla pro inspekce na místě, jež mimo jiné umožňují s ohledem na získané informace na místě požádat o další podrobnosti.
(290)
Čínská vláda namítala, že požadované plány jsou objemné, protože obsahují 282 000 stran, a proto jejich překlad představuje neúměrnou mimořádnou zátěž. Tvrdila rovněž, že neví o plánech uvedených v nezávislých překladech a že v rámci řízení v USA národní pětileté plány neposkytla.
(291)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Rozsah plánů zmíněných v 65. bodě odůvodnění, které čínská vláda přeložila v čínštině, činil méně než 300 stran. Tvrzení o 282 000 stran není potvrzeno tím, co čínská vláda oficiálně předložila. Toto tvrzení je nicméně znepokojivé, protože může ukazovat na ještě mnohem podrobnější vládní zásahy, než jaké byly zjištěny v rámci tohoto šetření a souběžného antidumpingového šetření. Pokud jde o plány v nezávislých překladech, je třeba poznamenat, že Komise takovou dokumentaci obdržela od jiných zúčastněných stran, přičemž pro účely tohoto šetření byly tyto přeložené plány použity v tom rozsahu, v jakém je Komise obdržela. Závěrem je třeba objasnit, že Komise nechtěla tvrdit, že čínská vláda předložila plány pro účely řízení v USA. V 66. bodě odůvodnění se pouze uvádí, že podle všeho existují přeložené informace tohoto druhu.
4.3.5. TVRZENÍ O POUŽITÍ INFORMACÍ, KTERÉ NEJSOU VE VŠECH OHLEDECH DOKONALÉ
(292)
Čínská vláda tvrdila, že Komise před použitím nejspolehlivějších dostupných informací musí provést analýzu, jak to vyžaduje čl. 28 odst. 3 základního nařízení, a vyslovit závěr, zda jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedeném odstavci.
(293)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že se Komise uchýlila k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení, protože zvláštní podmínky stanovené v čl. 28 odst. 3 nebyly splněny. Jak je vysvětleno výše, čínská vláda buď předložila informace, které byly nedostatečné, nebo v mnoha případech požadované informace ani neposkytla. Je nutno připomenout, že informace o plánech buď nebyly poskytnuty vůbec nebo byly poskytnuty jen částečně, informace o úloze bank byly neúplné nebo nepřesvědčivé, hodnocení úvěrového rizika bankami při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nebylo předloženo, ocenění práv k užívání pozemků nebylo předloženo a řada právních dokumentů týkajících se některých daňových a grantových programů rovněž nebyla poskytnuta. Vzhledem k nedostatkům nebo neexistenci informací nebyla Komise schopna některé předložené informace ověřit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, vzhledem k tomu, že za těchto okolností nelze mít za to, že čínská vláda jednala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí, a vzhledem k neúměrným obtížím ztěžujícím snahu Komise dospět k přiměřeně správným závěrům, byla Komise nucena uchýlit se k použití dostupných údajů.
(294)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise měla jako nejspolehlivější dostupné informace použít informace, které již poskytla čínská vláda.
(295)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise použila celý souhrn informací poskytnutých zúčastněnými stranami (včetně veškerých informací předložených čínskou vládou) a vyhledaných z veřejně dostupných zdrojů, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění.
(296)
V souvislosti s úvěry bylo konstatováno, že v případě neexistence informací od konkrétních bank za účelem vyhodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů se měla Komise uchýlit k vysvětlením poskytnutým Čínskou lidovou bankou (PBOC) a Čínskou bankovní regulační komisí (CBRC), jakož i k výročním zprávám komerčních bank.
(297)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že banky, ačkoli o to byly výslovně požádány, potřebné údaje neposkytly. Informace poskytnuté Čínskou lidovou bankou a Čínskou bankovní regulační komisí byly pouze velmi obecné povahy a v žádném případě přímo nesouvisely s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Čínská vláda zařadila do spisu několik výročních zpráv komerčních bank (z nichž některé byly pouze v čínštině) a tvrdila, že komerční banky o své podnikatelské činnosti rozhodují samy v souladu s právními předpisy, bez jakýchkoli zásahů jakékoli organizace nebo osoby. Jedná se však o prosté výroky, které neumožňují ověřit, zda a jak banky hodnotily úvěrové riziko při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, a je nutno je porovnat s konkrétními případy, jež se vyskytly při šetřeních, kdy firmy zcela jasně získaly úvěry, aniž proběhlo jakékoli zřejmé ohodnocení jejich úvěrového rizika.
(298)
Pokud jde o práva k užívání pozemků, bylo konstatováno, že Komise měla použít údaje předložené čínskou vládou, které podle čínské vlády prokazují existenci fungujícího trhu. Bylo uvedeno, že informace požadované Komisí o minimálních cenách práv k užívání pozemků byly velmi rozsáhlé a nebyly požadovány v dotazníku nebo v předstihu před inspekcí.
(299)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že bez informací o ocenění práv k užívání pozemků nelze dospět k jakémukoli závěru, pokud jde o existenci fungujícího trhu s pozemky v Číně, který odráží síly nabídky a poptávky. Rovněž je třeba poznamenat, že Komise dala čínské vládě dostatek času, aby poskytla tyto informace za oblasti, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu jediný údaj. V každém případě Komise dodržela přílohu VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví pravidla pro inspekce na místě, jež mimo jiné umožňují s ohledem na získané informace na místě požádat o další podrobnosti.
4.3.6. TVRZENÍ O DEFINICI VEŘEJNOPRÁVNÍCH SUBJEKTŮ
(300)
Čínská vláda tvrdila, že státní vlastnictví není přiměřeným kritériem pro zjištění, zda je určitá banka nebo subjekt provozující veřejnou službu veřejnoprávním subjektem, a že by k takové analýze měla Komise používat pravidla Unie pro státní podpory. Čínská vláda rovněž žádala, aby na základě zjištění odvolacího orgánu WTO ve sporu US - ČLR DS379 týkajících se definice veřejnoprávního subjektu bylo toto řízení zastaveno.
(301)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise v 90. bodě odůvodnění vysvětlila definici veřejnoprávního subjektu. Tato definice je v souladu s příslušnou judikaturou WTO týkající se antisubvenčních řízení, včetně výše zmíněné zprávy odvolacího orgánu. Není tudíž nutné se odchylovat od obecně přijímaného pojetí a používat jiný srovnávací základ (tj. pravidla Unie pro státní podporu), který se vztahuje na velmi odlišné odvětví práva. Je třeba si uvědomit, že právní úprava státní podpory se uplatňuje ve zcela jiných souvislostech, tj. nikoli za účelem regulace mezinárodního obchodu se zbožím, nýbrž jako doplněk ke společnému trhu. A konečně požadavek, aby bylo toto řízení zastaveno, nemá žádné právní ani věcné opodstatnění.
4.3.7. PREFERENČNÍ ÚVĚRY VÝROBCŮM NATÍRANÉHO PAPÍRU
(302)
Čínská vláda v souvislosti s preferenčním úvěrováním výrobců natíraného papíru uvedla, že Komise neposkytla dostatečné důkazy o specifickém subvencování, jak to vyžaduje čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Bylo namítnuto, že analýza Komise nesplnila svůj úkol potvrdit de jure specifičnost údajné subvence.
(303)
Dva spolupracující vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že úvěry poskytnuté čínskými státními bankami nejsou specifické.
(304)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že specifičnost byla zjištěna na základě celkového souhrnu informací obsažených ve spisu včetně informací poskytnutých čínskou vládou, jejichž přehled je uveden v 92. bodě odůvodnění. Tyto informace potvrzují existenci specifičnosti de jure v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(305)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komisi se nepodařilo subvencování průkazně doložit v souladu s čl. 2 odst. 4 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 5 základního nařízení, jelikož důkazy, které Komise použila, nelze považovat za skutečné důkazy, protože nejsou potvrzující, objektivní a ověřitelné, a tedy důvěryhodné.
(306)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnosti popsané v 92. bodě odůvodnění průkazně dokládají specifičnost (tzn. že byly poskytnuty specifické subvence prostřednictvím odvětvového průmyslového plánu, papírenský průmysl se považuje za podporované odvětví, je potvrzena úloha komerčních bank a čínského státního plánovacího systému, jakož i vysoký úvěrový rating firem, jelikož splňují kritéria pro uplatnění konkrétních politických plánů). Tyto informace jsou potvrzující, protože jsou jasné, objektivní a přesvědčivé. Pocházejí z různých zdrojů a byly poskytnuty zúčastněnými stranami nebo vyhledány mezi veřejně dostupnými údaji.
(307)
Pokud jde o Koncepci rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, čínská vláda tvrdila, že papírenskému průmyslu neposkytuje specifické subvence ani preferenční zacházení. Cílem ustanovení tohoto plánu, že finanční instituce nesmějí poskytovat úvěry na jakýkoli projekt, který není v souladu s jeho regulací, je podle čínské vlády pouze pozastavit projekty, které způsobily vážné znečištění.
(308)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že formulace použité v Koncepci rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, jak je podrobně vysvětleno v 77. bodě odůvodnění, nenechávají nikoho na pochybách o existenci specifických subvencí a preferenčního zacházení pro papírenský průmysl. Tvrzení, že podrobná pravidla týkající se finančních institucí existují pouze z důvodů ochrany životního prostředí, není skutečným zněním příslušných textů potvrzeno.
(309)
V souvislosti s politickými plány, jakož i průvodními dokumenty, například integračním projektem a směrným indexem, čínská vláda znovu zopakovala, že podle čínského zákona o legislativě nejsou jako takové právně závazné. Čínská vláda prý spíše potřebovala právně závazný prováděcí akt. Byla rovněž vznesena námitka, že plány jsou příliš obecné, než aby mohly sloužit jako podklad pro určení specifičnosti, a pouhá skutečnost, že papírenský průmysl je podporovaným odvětvím, nedokazuje, že čínská vláda výslovně omezuje přístup k subvencím jen na určité podniky.
(310)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že šetření prokázalo, že plány jsou právně závazné z důvodů uvedených v 78. bodě odůvodnění. Šetření rovněž prokázalo, že přiznání statutu „podporovaného odvětví“ papírenskému průmyslu s sebou přináší zvláštní výhody pro příslušné podniky.
(311)
O poskytování úvěrů čínská vláda tvrdila, že z analýzy výročních zpráv čínských bank, které poskytly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, nevyplývá, že byly úvěry poskytnuty na základě politických plánů.
(312)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je uvedeno výše, výroční zprávy bank neposkytují konkrétní informace o poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Ve skutečnosti jsou výroční zprávy všeobecnými dokumenty, které neposkytují žádné informace o tom, jak čínské banky poskytovaly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, ani o způsobu, jakým banky hodnotily úvěrové riziko u spolupracujících vyvážejících výrobců. Tyto informace byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (14), ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (15), ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že kapitálové náklady v Číně jsou relativně nízké, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady různých vstupů (včetně kapitálu a půdy) (16), ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (17) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (18), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
(313)
V souvislosti s výše uvedeným sdělením o úvěrovém ratingu čínská vláda tvrdila, že jediné sdělení o úvěrovém ratingu nelze považovat za průkazné doložení specifičnosti. Čínská vláda se domnívá, že pokud se u většiny nebo dokonce u všech úvěrů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcům neukáže, že průmyslová politika umožnila, aby tito výrobci měli během období šetření vyšší úvěrový rating, nemůže Komise podmínky jednoho konkrétního případu vztahovat na všechna úvěrová rozhodnutí.
(314)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V tomto ohledu je třeba připomenout, že sdělení o úvěrovém ratingu zmíněné v 81. bodě odůvodnění vytváří přímou souvislost mezi příznivými vyhlídkami spolupracujícího vyvážejícího výrobce do budoucna a existencí plánů papírenské politiky a plněním jejich cílů. Při formulování svých závěrů kladla Komise značný důraz na tento dokument spolu s Koncepcí rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, protože - jak je popsáno výše- další informace požadované v této souvislosti, například hodnocení rizik u úvěrů, nebyly přes opakované žádosti poskytnuty.
(315)
Čínská vláda rovněž argumentovala, že Komise při analýze tvrzení o preferenčních úvěrech nevzala v úvahu oběžník PBOC o zlepšení správy zvláštních úvěrů YINFA [1999] č. 228. Podle čínské vlády výše uvedený oběžník potvrzuje, že preferenční úvěrování nebo zvláštní úvěry byly odstraněny.
(316)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že jak je vysvětleno v 87. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že existují novější oběžníky PBOC než oběžník z roku 1999, přičemž tyto oběžníky jednoznačně zmiňují existenci preferenčních úvěrů a dalších úvěrů určených Státní radou. Argumenty čínské vlády o zrušení preferenčního úvěrování a zvláštních úvěrů nejsou tudíž podloženy fakty o skutečných případech. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je třeba poznamenat, že oběžník z roku 1999 uvádí, že banky, které jsou zcela ve vlastnictví státu, musí aktivně komunikovat s orgány odpovědnými za příslušná odvětví, aby získaly jejich pochopení a podporu. To je další výrok, který potvrzuje kontrolu státních orgánů nad bankami, které jsou zcela ve vlastnictví státu.
(317)
V souvislosti s důkazy specifičnosti předloženými žadatelem byl vznesen argument, že se jedná pouze o odkazy na zjištění z různých šetření v USA, v rámci kterých byla specifičnost potvrzena mimo jiné odkazem na pětileté plány.
(318)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že aby dospěla k reprezentativnímu zjištění, použila Komise všechny podstatné informace, jež měla k dispozici. Veřejně dostupné informace uvedené v podnětu, ačkoli odkazují na zjištění jiných orgánů provádějících šetření, byly tudíž považovány za podstatné a jejich použití bylo vhodné.
(319)
V souvislosti s rozhodnutím Státní rady č. 40 a směrným indexem byl vznesen argument, že výslovně nedefinují výrobu bezdřevého natíraného papíru jako podporované odvětví nebo podporované projekty. Čínská vláda rovněž tvrdila, že výraz „podporované projekty“ zahrnuje v Číně širokou škálu hospodářských činností pokrývajících různá odvětví.
(320)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že rozhodnutí č. 40 a směrný index definují papírenský průmysl, do něhož výroba bezdřevého natíraného papíru patří, jako podporované odvětví nebo podporované projekty. V souvislosti s podporovanými projekty je třeba připomenout, že zahrnují pouze některé činnosti v rámci 26 odvětví, a proto nelze toto třídění, které pokrývá jen určitou podmnožinu podniků v Číně, považovat za obecné a nespecifické. Komise toto považovala za nejpřirozenější výklad v situaci, kdy neměla k dispozici žádné vysvětlení (a podpůrné dokumenty) o tom, jak přesně čínská vláda používala pojem „papírenský průmysl“, například pro účely rozhodnutí č. 40 a směrného indexu.
(321)
V souvislosti se zákonem o komerčních bankách čínská vláda tvrdila, že článek 34 je obecné povahy a že v souladu s článkem 41 téhož zákona nejsou komerční banky povinny poskytovat úvěry na základě průmyslové politiky.
(322)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že znění článku 34 dává poskytování úvěrů komerčními bankami do přímé souvislosti s průmyslovou politikou státu. Nelze je tudíž považovat za ustanovení obecné a nepovinné povahy. Pokud jde o článek 41 uvedeného zákona, je třeba poznamenat, že tento článek hovoří o pravomoci komerčních bank poskytovat úvěry, avšak nestanoví podmínky, jež budou muset banky brát v úvahu při přijímání úvěrových rozhodnutí.
(323)
Skupina APP tvrdila, že poskytla Komisi dostatečné informace a dokumenty, které prokazují, že skupina APP byla ratingovou agenturou Moody v letech 2007 a 2008 hodnocena známkou A-1, a proto nebylo správné, že Komise tento rating nezohlednila a použila známku BB od agentury Bloomberg.
(324)
Ratingové zprávy předložené skupinou APP Komise pečlivě analyzovala. Tyto ratingové zprávy dávají slibný výhled papírenského průmyslu do budoucna do souvislosti s vyhlášením Koncepce rozvoje papírenského průmyslu. Informace obsažené v těchto dokumentech proto vlastně potvrzují zjištění Komise, že současný finanční stav vývozce byl zjištěn ve zkresleném tržním prostředí, a tudíž nebylo možné vycházet z této míry úvěruschopnosti čínských vývozců uznat za bernou minci. Toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(325)
Skupina APP rovněž tvrdila, že interní zprávy o finančním řízení zmíněné v tomto bodě v připomínkách APP k poskytnutí obecných informací jsou „mnohem uspokojivější než údaje, z nichž se momentálně vychází“.
(326)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Údaje vypočtené v těchto zprávách vycházejí z finanční situace společnosti dosažené ve zkresleném tržním prostředí, které je samozřejmě ovlivněno preferenčním úvěrováním, jehož existenci Komise zjistila. Jedná se tedy o uzavřený kruh, tzn. že společnost obdrží preferenční úvěr, který má příznivý vliv na její finanční ukazatele, jež mají následně příznivý vliv na podmínky budoucích úvěrů.
(327)
Skupina APP tvrdila, že metodika použitá Komisí při stanovení srovnávacích základů pro úvěry v USD a EUR je nesprávná a že Komise započítala přirážku k sazbě LIBOR dvakrát, čímž zvýšila referenční úrokovou sazbu.
(328)
Toto tvrzení je nutno odmítnout. Komise nezapočítala přirážky k sazbě LIBOR dvakrát. Jak je vysvětleno v poskytnutí konečných informací, při zjišťování srovnávacích základů pro úvěry v USD a EUR s lhůtou splatnosti delší než 1 rok Komise k příslušné jednoleté sazbě LIBOR přičetla rozdíl mezi firemními dluhopisy s ratingem BB a s lhůtou splatnosti 1 roku a firemními dluhopisy s ratingem BB a s lhůtou splatnosti n let, kde n je počet let představující dobu, pro kterou byla „dlouhodobá sazba LIBOR v USD“ vypočtena (tj. dva roky, tři roky, …, patnáct let). Je třeba zdůraznit, že tento rozdíl, jak je popsán výše, se připočítával k „čisté“ jednoleté sazbě LIBOR (tzn. nikoli k sazbě zvýšené o x základních bodů, jak tvrdila skupina APP).
4.3.8. PREFERENČNÍ DAŇOVÉ SCHÉMA PRO PODNIKY, KTERÉ JSOU UZNÁNY, ŽE VYUŽÍVAJÍ NEJNOVĚJŠÍ A ŠPIČKOVÉ TECHNOLOGIE
(329)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Uvedla, že článek 25 zákona o dani z příjmů podniků je obecný právní předpis, který se vztahuje na celé čínské hospodářství, a nikoli jen na výrobce bezdřevého natíraného papíru.
(330)
Čínská vláda také tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená, že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(331)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Zjištění Komise byla tudíž učiněna na základě jednoznačných důkazů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 25 zákona o dani z příjmů podniků omezuje přístup k tomuto programu pouze na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie „podporovaných“, tzn. na určitou podmnožinu podniků v Číně. Jak je uvedeno výše, Komise dospěla k závěru, že odvětví výroby natíraného papíru do této kategorie patří, a proto jsou výhody v rámci tohoto programu specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Pokud jde o kritéria způsobilosti, je třeba poznamenat, že příslušná ustanovení mimo jiné uvádějí, že výrobky musí spadat do rozmezí uvedeného v popisu odvětví využívajících nejnovější a špičkové technologie v rámci klíčové podpory ze strany státu a že podniky musí neustále provádět výzkum a vývoj za účelem získání nových vědeckotechnických poznatků, inovativně uplatňovat nové poznatky nebo výrazně zdokonalovat technologie či výrobky. Tyto podmínky jako celek nelze považovat za objektivní kritéria způsobilosti, která vedou k automatickému poskytnutí subvence v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(332)
Skupina APP se dotázala, zda by se výše napadnutelných subvencí vyplývajících z těchto programů neměla vypočítávat spíše na základě daňového přiznání a platby za rok 2008 namísto za rok 2009 (období šetření). Skupina tvrdila, že tyto dva programy souvisejí s daní z příjmů, která se v Číně obvykle v plné výši platí a vyrovnává v kalendářním roce následujícím po zdaňovacím období. Proto bylo o dani z příjmů za rok 2009 nebo o jakémkoli preferenčním zacházení přiznaném za uvedený rok rozhodnuto teprve v roce 2010.
(333)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Skutečná výše získaných výhod byla potvrzena a ověřena na základě daňového přiznání za rok 2009, a proto se jedná o výhody týkající se prodeje a příjmů vytvořených v roce 2009, tj. v období šetření.
4.3.9. PREFERENČNÍ DAŇOVÉ SCHÉMA PRO VÝZKUM A VÝVOJ
(334)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Rovněž uvedla, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(335)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že šetření prokázalo existenci zvýhodněného daňového režimu určeného pro některé společnosti, u nichž je prokázáno, že provádějí určitý druh výzkumných a vývojových projektů, tzn. pro určitou podmnožinu podniků v Číně. Jak je uvedeno výše, jedná se o společnosti, které patří do odvětví, jež využívají nejnovější a špičkové technologie a jimž se dostává primární podpory od státu, a projekty vyjmenované v Průvodci hlavními odvětvími industrializace za pomoci špičkových technologií, tedy například i v rámci výroby natíraného papíru, a proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Pokud jde o kritéria způsobilosti, je třeba poznamenat, že příslušná ustanovení, jež předložili spolupracující vyvážející výrobci, jsou obecná a neprůhledná, a tudíž je nelze považovat za objektivní kritéria způsobilosti, která vedou k automatickému poskytnutí subvence. Zjištění Komise byla tudíž učiněna na základě jednoznačných důkazů v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
4.3.10. OSVOBOZENÍ OD DANĚ DIVIDEND VYPLÁCENÝCH MEZI ZPŮSOBILÝMI TUZEMSKÝMI PODNIKY
(336)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Bylo namítnuto, že osvobození dividend od daně není subvencí ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož osvobození dividend od daně není svou povahou subvencí a příslušné čínské předpisy mají objasnit daňový základ, aby se zabránilo dvojímu zdanění.
(337)
Skupina APP tvrdila, že tento program není specifický, jelikož je obecně a jednotně uplatňován v celé Číně na základě objektivního kritéria, kterým je zdroj příjmů z dividend. Tvrdila také, že tento program nepředstavuje subvenci.
(338)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba upozornit, že příjmy z dividend od tuzemských podniků jsou osvobozeny od daně z příjmů právnických osob odváděné tuzemskými podniky. Především je třeba připomenout, že šetření prokázalo existenci zvýhodněného daňového režimu určeného pro některé společnosti, tj. tuzemské podniky, které dostávají dividendy od jiných tuzemských podniků, a kromě toho také pro důležitá průmyslová odvětví a projekty podporované státem, jako je například i výroba natíraného papíru, tj. pro konkrétní podmnožinu podniků v Číně. Proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Za druhé, jedná se o daňovou pobídku, která vede k tomu, že v souladu s definicí subvence uvedenou v čl. 1 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a v čl. 3 odst. 1 písm. a) základního nařízení stát nevybere určitý příjem. Pokud jde o tvrzení, že cílem této pobídky je zabránit dvojímu zdanění, je třeba poznamenat, že ačkoli Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uznává, že členové WTO nejsou omezeni v přijímání opatření, jež mají zamezit dvojímu zdanění (viz Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, příloha I, poznámka pod čarou č. 59), toto ustanovení je tzv. „afirmativní námitkou“ a nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy, jež by dokládaly tvrzení, že například dividendám od tuzemských podniků je z důvodu právních závazků, jež ČLR přijala v rámci příslušných dvoustranných dohod o dvojím zdanění uzavřených se třetími zeměmi, přiznáno jiné zacházení než dividendám od podniků se sídlem mimo Čínu.
(339)
Bylo rovněž konstatováno, že tento program je zcela bezvýznamný pro podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, avšak z definice tohoto programu vyplývá, že se vztahuje na všechny tuzemské společnosti. Čínská vláda rovněž uvedla, že čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních stanoví, že stanovení obecně platných daňových sazeb se za specifickou subvenci nepovažuje. Čínská vláda proto tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(340)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že právní předpisy, které vytyčují tento program, spadají pod kapitolu 4 „Zvýhodněné daňové režimy“ zákona o daních z příjmů podniků, která předpokládá zvláštní daňové pobídky pro významná odvětví a projekty podporované státem. Jak je vysvětleno výše, výhody v rámci tohoto programu jsou za těchto podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Pokud jde o tvrzení o čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, je třeba poznamenat, že tento program se nevztahuje na stanovení obecně platné daňové sazby, nýbrž na existenci osvobození určitého druhu příjmů od daně, které vyplývá z příslušnosti k určitému druhu společností.
4.3.11. OSVOBOZENÍ DOVÁŽENÉHO ZAŘÍZENÍ OD DPH A CLA
(341)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Byla vznesena námitka, že konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem nejsou specifické, protože zahrnují široké rozpětí hospodářských činností pokrývajících různá odvětví. Čínská vláda proto tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(342)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že tento program je k dispozici pouze pro společnosti, které investují do určitých obchodních kategorií taxativně vymezených zákonem (tj. prostřednictvím katalogu, který slouží jako vodítko pro zahraniční investice do jednotlivých odvětví, a katalogu klíčových průmyslových odvětví, produktů a technologií, jejichž rozvoj stát v současné době podporuje). Skutečnost, že způsobilost je omezena na určité obchodní kategorie, potvrzuje, že tento program není běžně k dispozici pro široká hospodářská odvětví, a proto výhody, které z něho vyplývají, jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření navíc neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Zjištění Komise byla tudíž průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(343)
Skupina APP tvrdila, že doba odepisování použitá Komisí pro výpočet výhody vyplývající z tohoto programu, která připadá na období šetření, není správná a že měla Komise použít dobu odepisování uváděnou společnostmi ze skupiny APP. Podle skupiny APP je tato metodika v rozporu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení.
(344)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Doba odepisování uváděná skupinou APP je určena pro účetní a finanční účely. Jiní spolupracující vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie vykázali odlišné doby odepisování. Komise proto v souladu se svou obvyklou praxí a s čl. 7 odst. 3 základního nařízení použila pro účely tohoto výpočtu jako životnost stroje dobu patnácti let, která se v dotyčném odvětví považuje za „běžnou“ dobu odepisování.
4.3.12. VRACENÍ DPH V PŘÍPADĚ ZAŘÍZENÍ VYROBENÉHO NA DOMÁCÍM TRHU
(345)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost průkazně doložit. Tvrdila rovněž, že vysvětlila kritéria způsobilosti pro tento program, a tudíž není žádný důvod k tomu, aby Komise použila pouze dostupné údaje.
(346)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že účast v tomto programu je vyhrazena pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují určitý druh zařízení vyrobených v tuzemsku, tj. pro určitou podmnožinu podniků v Číně, a proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření navíc neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Zjištění Komise byla tudíž za použití předložených informací a článku 28 základního nařízení průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
4.3.13. OSVOBOZENÍ PODNIKŮ SE ZAHRANIČNÍMI INVESTICEMI OD DANÍ ZA ÚDRŽBU MĚSTA, VÝSTAVBU A OD PŘÍPLATKŮ NA VZDĚLÁVÁNÍ
(347)
Jak APP, tak Chenming tvrdily, že se podle Oznámení o sjednocení daní za údržbu města a výstavbu a příplatků za vzdělávání vztahujících se na domácí podniky, podniky se zahraničními investicemi a fyzické osoby vydaného Státní radou Číny dne 18. října 2010 a použitelného ode dne 1. prosince 2010 výše uvedená daň a příplatky nyní vztahují na všechny podniky a fyzické osoby v Číně bez jakékoli výjimky. Podle těchto tvrzení již není tento program subvencí napadnutelný.
(348)
Tato tvrzení byla analyzována na základě předložené dokumentace a podkladů, které strany poskytly. Čínská vláda byla požádána o potvrzení výše uvedených informací. Čínská vláda, která je účastníkem řízení a orgánem, který v rámci tohoto programu subvenci poskytuje, Komisi sdělila, že byl tento program ukončen a nebyl nahrazen žádnými jinými pobídkami souvisejícími s toutéž daňovou povinností. Na základě informací od spolupracujících vyvážejících výrobců se konstatuje, že obě uvedené skupiny prokázaly, že již nevyužívají subvencí v rámci tohoto programu. V tomto ohledu se připomíná, že v souladu s článkem 15 základního nařízení se žádná opatření nepřijmou, pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Vzhledem k výše uvedenému a na základě spisu se usuzuje, že subvence v rámci tohoto programu již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Zjištění uvedená ve 160. až 169. bodě odůvodnění byla proto odpovídajícím zpsobem upravena.
4.3.14. ZNÁMÉ ZNAČKY A ZVLÁŠTNÍ FONDY PRO PŘILÁKÁNÍ ZAHRANIČNÍCH INVESTIČNÍCH PROJEKTŮ
(349)
V souvislosti s těmito programy čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost průkazně doložit. Čínská vláda tvrdila, že poskytla dostatečné informace o těchto programech a že neexistuje žádný zákon ani nařízení, které se jich týkají.
(350)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že tyto programy byly shledány specifickými a napadnutelnými na základě informací předložených čínskou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci, přestože nebyly předloženy žádné právní předpisy jako takové. Skutečnost, že - jak tvrdila čínská vláda - nejsou pro tyto programy přijaty žádné právní předpisy, potvrzuje mimo jakoukoli pochybnost, že objektivní kritéria ani podmínky stanovené zákonem upravujícím tyto programy prostě neexistují. Zjištění Komise byla tudíž za použití předložených informací a článku 28 základního nařízení průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Zdá se, že při absenci jakýchkoli kritérií či podmínek má vláda široký prostor pro vlastní uvážení, a tudíž se má za to, že přístup k subvencím je omezen jen na určité podniky.
4.3.15. SUBVENCE Z FONDU PRŮMYSLOVÉHO ROZVOJE V OBLASTI ŠPIČKOVÝCH TECHNOLOGIÍ A CENA PRŮMYSLOVÉ ZÓNY VE MĚSTĚ SU-ČOU ZA ZACHOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉHO RŮSTU
(351)
V souvislosti s těmito programy čínská vláda tvrdila, že Komise nesprávně vykládá čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož průmyslové zóny nejsou vymezenými zeměpisnými oblastmi.
(352)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že průmyslová zóna ve městě Su-čou je jednoznačně dílčí hospodářskou a správní jednotkou v rámci výsostného území ČLR, a tedy vymezenou zeměpisnou oblastí podle čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je třeba rovněž poznamenat, že i kdyby skutečná fakta zjištěná v rámci šetření nepotvrdila výše uvedené skutečnosti, může se v průmyslové zóně, jak vyplývá již z její samotné definice, nacházet pouze podmnožina ze všech podniků na území dané země nebo v působnosti orgánu poskytujícího subvence, a v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních by se tudíž subvence poskytnuté průmyslovou zónou považovaly za specifické.
4.3.16. POSKYTOVÁNÍ PRÁV NA VYUŽITÍ PŮDY
(353)
Co se týče práv k užívání pozemků, čínská vláda tvrdila, že je protiprávní použít vnější srovnávací základ spočívající v odkazu na čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV). Bylo namítnuto, že právo Unie a WTO omezuje použití vnějších srovnávacích základů na velmi výjimečné okolnosti, což znamená, že je lze použít pouze tehdy, když jsou ceny uplatňované na trhu soukromými subjekty zkreslené v důsledku rozhodující úlohy vlády jakožto poskytovatele dotyčného zboží nebo služby. Podle čínské vlády Komise neprokázala, že ceny uplatňované na trhu soukromými subjekty jsou zkreslené v důsledku rozhodující úlohy čínské vlády jakožto poskytovatele.
(354)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Především je třeba poznamenat, že pravidla WTO, jak potvrdil odvolací orgán WTO ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV) (DS257) a příslušný panel WTO ve věci US - China countervailing duties (USA - Vyrovnávací cla uvalená na Čínu) (DS379), nezakazují použití vnějších srovnávacích základů. Za druhé, Komise ve svém přístupu plně zohlednila zvláštní podmínky, které požaduje judikatura WTO v případech, kdy se Komise uchyluje k použití vnějších srovnávacích základů. Jak bylo prokázáno v 248. až 259. bodě odůvodnění, půda je v Číně majetkem státu a vláda poskytuje pozemky soukromým subjektům na základě nájemních smluv. Čínské orgány navíc regulují poskytování a přidělování pozemků podnikům, a to i na sekundárních trzích, a přidělování pozemků podnikům se řídí přísnými pravidly, přičemž každý druh změny přidělení pozemků, jako je například převod smlouvy o udělení práv k užívání pozemků z jednoho podniku na jiný, musí být schválen státem a potvrzen novou smlouvou o udělení práv k užívání pozemků mezi nabyvatelem a příslušným státním orgánem. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se konstatuje, že čínská vláda má rozhodující úlohu v udělování práv k užívání pozemků a že jakékoli ceny uplatňované na čínském trhu soukromými subjekty (pokud vůbec existují - v rámci tohoto šetření totiž nebyly žádné takové ceny předloženy) jsou nutně zkreslené v důsledku rozhodující úlohy čínské vlády jakožto poskytovatele a jeho monopolního postavení regulátora transakcí s pozemky. V důsledku toho by finanční příspěvek čínské vlády prakticky určoval úroveň případných cen uplatňovaných soukromými subjekty.
(355)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že zvolení Tchaj-wanu jako vnějšího srovnávacího základu znamená, že Komise nepoužila vnější srovnávací základ, který se vztahuje k převládajícím podmínkám na trhu v Číně nebo na ně odkazuje či s nimi souvisí. Bylo namítnuto, že použití tchajwanského základu pro vyrovnání rozdílů v poměrných výhodách jednotlivých zemí je výslovně zakázáno pravidly WTO.
(356)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Komise považuje Tchaj-wan (19) za vhodný vnější srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) prostorovou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a transakcí použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Ťiang-su a Šan-tung jsou navíc považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR (20). Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Nejnovější údaje navíc naznačují, že ČLR i Tchaj-wan mají podobné míry růstu reálného HDP (21). Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanu) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech dostupných důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(357)
Na základě celkového souhrnu výše uvedených informací se má za to, že zvolený srovnávací základ je v souladu s požadavky rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV) (odst. 103), které konstatovalo, že „zvolený srovnávací základ se musí nicméně vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje, jak to vyžaduje čl. 14 písm. d)“. Celkový souhrn podmínek na Tchaj-wanu se skutečně vztahuje k převažujícím podmínkám na trhu v dotyčných dvou čínských provinciích. Pozemky jsou k dispozici v oblastech s podobně hustým osídlením, prostorová blízkost oblastí zajišťuje, že kvalita pozemků je podobná, zatímco skutečnost, že Tchaj-wan a dotyčné dvě čínské provincie mají stejný jazyk a kulturu, vývozně orientované hospodářství a významná odvětví zpracovatelského průmyslu, potvrzuje, že cena, prodejnost a další podmínky nákupu nebo prodeje pozemků jsou úzce spjaty.
(358)
Spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že informace, jež měla Komise k dispozici, byly dostatečné k závěru, že v Číně existuje trh s pozemky.
(359)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, nebylo možné dospět k závěru, že v Číně existuje funkční trh s pozemky. Z právních předpisů, jež čínská vláda poskytla Komisi, je zřejmé, že veškerá půda v ČLR patří státu a pozemky jsou poskytovány pouze na základě nájemních smluv. Čínské úřady mají plně pod kontrolou nabídku a přidělování pozemků podnikům, a to včetně transakcí na sekundárním trhu. Navzdory příslušným žádostem Komise nebyly předloženy žádné důkazy, že v oblasti udělování práv k užívání pozemků existuje nějaký tržní mechanismus. Situace je podrobně vysvětlena v 354. bodě odůvodnění, který se týká podobných tvrzení čínské vlády.
(360)
Skupina APP uvedla, že by se jako srovnávací základ měly použít současné čínské ceny týkající se práv k užívání pozemků nebo případně dnešní ceny půdy v indickém státě Maháráštra. Skupina Chenming rovněž navrhla jako srovnávací základ indický stát Maháráštra.
(361)
Jak již bylo popsáno v 359. bodě odůvodnění, funkční trh s pozemky v Číně neexistuje. Proto není vhodné používat jako srovnávací základ dnešní čínské ceny týkající se práv k užívání pozemků. Ve svých tvrzeních, že jako srovnávací základ by se mohly použít ceny pozemků ve státě Maháráštra, vycházeli vyvážející výrobci ze srovnání indického státu Maháráštra, pokud jde o HDP na obyvatele a hustotu osídlení v době pořízení práv k užívání pozemků. Jak je vysvětleno výše, Komise je toho názoru, že HDP na obyvatele a hustota obyvatelstva nemohou být jedinými rozhodujícími faktory při výběru země nebo oblasti za účelem jejího použití jako vnějšího srovnávacího základu. V každém případě, metodika navržená spolupracujícími vyvážejícími výrobci není v souladu s jejich tvrzeními. V období šetření činila v Bombaji, hlavním městě a zdaleka nejrozvinutější oblasti státu Maháráštra, úroveň příjmů na jednoho obyvatele 2 675 USD, což je ve skutečnosti méně než čínský celostátní průměr 3 529 USD (22), nemluvě o HDP na obyvatele ve vysoce rozvinutých provinciích Šan-tung a Ťiang-su (5 255 USD respektive 6 550 USD). Co se týče hustoty osídlení, ani ta není sama o sobě rozhodujícím faktorem, ale pro pořádek uvádíme, že ve státě Maháráštra připadá 314 obyvatel na 1 km2, zatímco v Ťiang-su je to 736 obyvatel na 1 km2 a v Šan-tungu 600 obyvatel na 1 km2, což znamená, že tyto hodnoty nejsou na stejné úrovni. Další faktory, jako je nedostatek prostorové blízkosti a společných charakteristik mezi Indií a Čínou, navíc vedou k závěru, že srovnávací základ v podobě státu Maháráštra se nevztahuje k převládajícím podmínkám na trhu v Číně ani na ně neodkazuje a nesouvisí s nimi. Z důvodů vysvětlených v 356. bodě odůvodnění trvá Komise na svém názoru, že ceny pozemků na Tchaj-wanu jsou jako vnější srovnávací zaklad mnohem vhodnější.
(362)
Skupina APP tvrdila, že některá práva k užívání pozemků, jež Komise vzala v úvahu při výpočtu výhody vyplývající z tohoto programu, již nemá skupina APP v držení. Skupina APP dále tvrdila, že na základě informací z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu došla k jiné průměrné ceně pozemků za metr čtvereční a že Komise nevyvinula žádnou snahu hledat reprezentativní nabídky průmyslových pozemků.
(363)
Pokud jde o celkovou rozlohu pozemků, které skupina APP využívala, Komise toto tvrzení skupiny APP zohlednila a na základě informací a důkazů předložených v připomínkách k zveřejnění konečných informací je akceptovala. Takto opravený údaj se odrazil ve výpočtu subvence. Pokud jde o informace získané z Tchaj-wanu, oznamuje se, že toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ačkoli tato strana nenavrhovala použít tuto cenu pro výpočet vhodného srovnávacího základu, je třeba zdůraznit následující skutečnosti. Komise použila, co se týče cen pozemků na Tchaj-wanu, informace dostupné ve spise a metoda, kterou došla ke srovnávací ceně byla stranám sdělena a vysvětlena v oznámení týkajícím se případu ze dne 11. února 2011. Na druhé straně údaje, které předložila skupina APP, se týkají pouze února 2011, tj. jiného období, než bylo použito ve výpočtu Komise, a také se zdá, že se jedná pouze o příklady určitých údajů vztahujících se pouze k některým oblastem Tchaj-wanu. Komise se také nemůže vyjádřit k výpočtu srovnávacího základu, který provedla skupina APP, jelikož APP neposkytla žádné podrobnosti o metodě výpočtu a nezdůvodnila, proč by její výpočet měl lépe odrážet ceny pozemků na Tchaj-wanu.
(364)
Spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že jakákoli subvence v podobě udělení práva k užívání pozemku za nižší než přiměřenou odměnu nebude specifická.
(365)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v konečném informačním dokumentu, čínská vláda poskytla v souvislosti s tímto programem nedostatečné informace, které musely být ve spisu doplněny o další informace a údaje. Na tomto základě se tudíž dospělo k uvedeným zjištěním, která jsou vysvětlena a rozebrána v 253. až 258. bodě odůvodnění.
4.3.17. OSTATNÍ
(366)
Skupina APP tvrdila, že úroková sazba použitá Komisí k přepočtu nominální hodnoty subvence na hodnotu v období šetření není správná.
(367)
Komise toto tvrzení skupiny APP zohlednila a na základě informací a důkazů předložených v připomínkách k zveřejnění konečných informací je akceptovala. Při výpočtu subvence byla použita úroková sazba navržená skupinou APP. Tato změna se již odráží v bodech odůvodnění týkajících se výpočtu rozpětí subvence a ve výsledných rozpětích subvence u jednotlivých dotyčných programů.
(368)
Skupina APP tvrdila, že výše subvence musí být vyjádřena jako procento jimi uváděné ceny CIF, a ne jako procento z obratu a že Komise by pro výpočet rozpětí subvence měla použít tuto metodu.
(369)
Předložené argumenty byly analyzovány v souladu s dokumentací a podklady, které příslušná strana poskytla. Je třeba poznamenat, že s výjimkou jednoho ze subvenčních programů, jež byly shledány jako napadnutelné, nebylo u žádného jiného programu konstatováno, že je závislý na vývozní výkonnosti a poskytovaný podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Proto byla výše subvence přepočtena na celkový obrat z prodeje společností skupiny APP v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, který zní: „Pokud se subvence neposkytuje podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků, určí se výše napadnutelné subvence tak, že celková výše subvence se přiměřeně přepočte na množství výrobků, které byly v posuzovaném období vyrobeny, prodány nebo vyvezeny“. Jelikož není tato subvence spojena s výrobou žádného konkrétního výrobku ani s vývozem, je nejvhodnějším ukazatelem celkový obrat z prodeje, kterého daná společnost dosáhla. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že příslušný obrat byl stanoven na základě, jenž zajišťuje, že odráží co nejvěrněji prodejní hodnotu výrobku, který prodává společnost, jež je příjemcem. Tato změna je již zohledněna v bodech odůvodnění týkajících se výpočtu rozpětí subvence a ve výsledných rozpětích subvence pro jednotlivé dotčené programy. Jakákoli jiná navrhovaná metoda výpočtu napadnutelných subvencí by byla v rozporu s příslušnými ustanoveními základního nařízení (články 7 a 15) a s úředním postupem Komise při jejích antisubvenčních řízeních, kterým vybírá vhodného čitatele/jmenovatele pro přepočet výše napadnutelných subvencí.
Uvedená strana se rovněž odvolávala na část obecných zásad (23) týkající se výpočtu subvencí na jednotku jako na základ pro své tvrzení. Nicméně ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny výše, nebyl výpočet na jednotku považován za vhodný přístup pro tento případ. Navrhovaná metodika se skutečně nepokládá za reprezentativní, neboť směšuje obrat a počet vyrobených jednotek, pouze co se týče dotčeného výrobku, a nezohledňuje počet jiných vyrobených výrobků. Nebyly předloženy ani ověřeny žádné informace o celkovém počtu vyrobených jednotek všech výrobků podle jednotlivých společností a subvence nebyly v žádném případě poskytovány na základě množství. Co se týče cen CIF, je na místě připomenout, že údaje ze spisu naznačují, že se tyto ceny liší jak mezi různými typy výrobků, tak v rámci jednoho typu. Dotčené subvence každopádně nesouvisí s typem výrobku. Komise navíc stanovila výši subvencí v ČLR a přepočetla ji tak, že vydělila výši celkové subvence výší obratu zaznamenaného v Číně, s ohledem na zvláštní situaci příslušných spolupracujících čínských vyvážejících výrobců. Tím je zajištěno použití ověřené výše subvencí a nejvhodnějšího obratu. A konečně se připomíná, že vzhledem k praktickým okolnostem tohoto řízení, tj. uvalení antidumpingových a antisubvenčních cel na úrovni rozpětí újmy, se usuzuje, že to nemá absolutně žádný dopad na postavení APP, bez ohledu na to, jaká metoda pro přepočet napadnutelných subvencí a vyrovnávacího cla se použije.
4.4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(370)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
Antisubvenční rozpětí
Skupina APP
12,04 %
Skupina Chenming
4,06 %
(371)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou. V zájmu účelnosti opatření bylo tedy pokládáno za vhodné stanovit výši subvence v případě nespolupracujících vyvážejících vývozců na nejvyšší úrovni subvencování, jež byla zjištěna u spolupracujících vyvážejících výrobců, tj. na úrovni 12,04 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1. VÝROBCI V UNII
(372)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek čtrnáct známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
(373)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(374)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, v tomto řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 22. a 25. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(375)
Čínská vláda poznamenala, že jeden z reprezentativních výrobců byl údajně ve spojení s čínskou společností, a proto by měl být z definice výrobního odvětví Unie vyloučen. Šetření však ukázalo, že výrobky vyráběné zmíněnou čínskou společností nejsou dotčeným výrobkem. Tento vztah proto neměl žádný dopad na analýzu újmy ani na zahrnutí tohoto výrobce v Unii do výrobního odvětví Unie, tak jak bylo vymezeno.
6. ÚJMA
6.1. SPOTŘEBA V UNII
(376)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie o výrobcích, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(377)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(378)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.1.1. DOVOZ DO UNIE Z ČLR
(379)
Jak je uvedeno ve 376. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vyvážejícími výrobci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvý kartón a lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo konstatováno, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový subvencovaný dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Objem (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(380)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny subvencovaného dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.1.2. CENOVÉ PODBÍZENÍ
(381)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(382)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, byla spolupráce čínských vývozců velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. U dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo - jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění - shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, a proto nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu. Do srovnání nebyl zahrnut ani vývoz jedné společnosti patřící do skupiny jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců, neboť žádný z reprezentativních výrobců v Unii nevyrábí srovnatelné druhy výrobků. V souvislosti s objemem vývozu této konkrétní společnosti je třeba poznamenat, že představoval pouze menší část celkového vývozu skupiny a jeho cenová hladina byla podle všeho v souladu s celkovou cenovou hladinou vývozu skupiny.
(383)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený subvencovaný výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 7,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.2. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A ČTYŘ REPREZENTATIVNÍCH VÝROBCŮ V UNII
6.2.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(384)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů subvencovaného dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(385)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a výše napadnutelných subvencí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(386)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(387)
Bylo vzneseno tvrzení, že v rámci analýzy újmy nebyly všechny ukazatele újmy u žadatelů a výrobního odvětví Unie jako celku analyzovány jednotně a komplexně. Zúčastněné strany tvrdily, že závěry o podstatné újmě by byly odlišné, kdyby byly na úrovni žadatelů zjištěny některé ukazatele, jako je podíl na trhu.
(388)
Za prvé je třeba poznamenat, že prohlášení těchto stran jsou, jak se zdá, vypracována na základě ukazatelů vypočítaných z odlišných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny v průběhu šetření a jsou uvedeny níže. Proto jsou tyto závěry věcně nesprávné, a tudíž bezpředmětné.
(389)
Za druhé, Komise běžně hodnotí makroekonomické faktory pro určení újmy utrpěné na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, jak bylo vysvětleno výše. V rámci tohoto šetření bylo výrobní odvětví Unie vymezeno na úrovni výrobců v Unii, na něž připadá celková produkce Unie, jak je vysvětleno v 372. bodě odůvodnění, a to nehledě k tomu, zda výrobci stížnost podpořili nebo zda při šetření spolupracovali.
(390)
Mikroekonomické faktory se analyzují na úrovni reprezentativních výrobců v Unii bez ohledu na to, zda stížnost podpořili či nikoli. Na reprezentativní výrobce připadalo 58 % produkce v Unii. Žádný z ostatních výrobců v Unii se nepřihlásil s tvrzením, že by závěry Komise o mikroekonomických faktorech byly nespolehlivé nebo nepodložené. Proto není žádný důvod zpochybňovat zjištění učiněná na základě informací poskytnutých pouze reprezentativními výrobci v Unii.
(391)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze čtyř reprezentativních výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Unii, který při šetření rovněž nespolupracoval. Spojení těchto společností se prý zakládalo na přechodných dohodách uzavřených v okamžiku, kdy spolupracující výrobce v Unii nabyl část podniku druhého výrobce na výrobu bezdřevého natíraného papíru. Tato strana tvrdila, že spolupracující výrobce v Unii ovládá na základě těchto přechodných dohod několik papíren, jež zůstaly ve vlastnictví výrobce, jehož část podniku byla předmětem akvizice. Na podporu svého tvrzení odkázal vyvážející výrobce na rozhodnutí Komise ze dne 31. října 2008 (24), jež v době uvedené akvizice zkoumalo, měla-li by být tato transakce považována za získání ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (25).
(392)
Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z Unie je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (26). Z uvedených přechodných dohod navíc nevyplývá, že by mezi těmito společnostmi existoval vztah, jenž by šel nad rámec běžného obchodního vztahu mezi zákazníkem a dodavatelem. Smyslem těchto přechodných dohod je zejména zorganizovat prodej natíraného papíru během přechodného období s tím, že výrobce v Unii během tohoto přechodného období pouze plní funkci srovnatelnou s obchodním zástupcem. Tento výrobce v Unii ve svých konsolidovaných a auditorem ověřených účetních závěrkách a ve své odpovědi na dotazník dále vykázal příjem z provize, kterou jako obchodní zástupce daných papíren získal; vlastnické podíly v těchto papírnách, a tedy ani náklady s papírnami spojené tento výrobce naopak nevykázal.
(393)
Podle uvedeného rozhodnutí Komise byla transakce mezi uvedenými společnostmi pokládána za akvizici části podniku dané společnosti výrobcem v Unii, a nikoli za převzetí společnosti jako takové. Z rozhodnutí nevyplývá, že by po této akvizici měly být společnosti pokládány za jeden subjekt; zejména společnosti nezaložily společný podnik (joint venture). Dále je třeba poznamenat, že byl předmět šetření v uvedeném rozhodnutí zeměpisně vymezen jako Evropský hospodářský prostor, a nikoli jako Unie. Je rovněž nutno poznamenat, že Komise v uvedeném rozhodnutí nepodrobila vztah mezi těmito společnostmi analýze podle článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu.
(394)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k názoru, že uvedené dvě společnosti nejsou ve spojení ve smyslu článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu, a že daný výrobce v Unii tedy během šetření plně spolupracoval.
(395)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů nebylo za celé období, jež bylo předmětem šetření, přihlíženo k údajům o papírnách, které nabyl výše uvedený výrobce v Unii, tak aby byl za toto období prezentován plně srovnatelný trend.
(396)
Tento vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že každá dceřiná společnost výrobců z Unie měla vyplnit samostatný dotazník, jelikož jde o samostatné právní subjekty.
(397)
V případě dotyčného výrobce z Unie se mělo za to, že pro smysluplnou odpověď a analýzu aspektů újmy bude jeden dotazník stačit. Odpovědi především poskytly podrobný přehled informací na úrovni jednotlivých papíren a během inspekcí na místě mohly být ověřeny všechny potřebné údaje týkající se všech výrobců nebo prodejců obdobného výrobku, kteří jsou s nimi ve spojení.
(398)
V následném podání uvedený vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že stejná společnost plně nespolupracovala, neboť vyplnila dotazník jménem neexistujícího subjektu a auditované účty společnosti neodpovídají údajům, které poskytla v odpovědi na dotazník. Závěry předchozího bodu odůvodnění jsou významné i v tomto ohledu.
6.2.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE (MAKROEKONOMICKÉ UKAZATELE)
(399)
Po poskytnutí zjištění čínská vláda a jeden čínský vyvážející výrobce namítli, že makroekonomické údaje použité pro analýzu jsou neúplné a nepřesné, a nemohou být tedy použity jako důkaz podstatné újmy.
(400)
Inspekce na místě u sdružení, které podalo podnět, potvrdila, že údaje použité pro stanovení makroekonomických ukazatelů jsou přímo získány od výrobců v Unii, kteří představuji přibližně 98 % celkové výroby v Unii, a jsou dostatečně podrobné, aby umožnily identifikovat informace týkající se dotčeného výrobku. Předpoklady nebo odhady tudíž vycházejí z přiměřeného a podloženého základu, např. kotouče určené k rozřezání nebyly vzaty v úvahu vzhledem k tomu, že se ukázalo, že jejich podíl na celkovém objemu prodeje reprezentativních výrobců v Unii je naprosto zanedbatelný. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
6.2.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(401)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(402)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení strukturálního přebytku kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(403)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.2.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(404)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(405)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 377. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
(406)
Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců tvrdila, že tržní podíl výrobců v Unii by měl rovněž zahrnovat dovoz ze Švýcarska, protože příslušné výrobky pocházejí z papírny, která patří jednomu reprezentativnímu výrobci v Unii.
(407)
Zeměpisný rozsah antisubvenčního šetření se omezuje na Unii. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(408)
Bylo rovněž vzneseno tvrzení, že podíl žadatelů na trhu během posuzovaného období značně vzrostl.
(409)
Podíl na trhu je makroekonomický ukazatel, který se analyzuje na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni žadatelů. Tvrzení o podílu žadatelů na trhu je navíc věcně nesprávné.
6.2.2.3. Růst
(410)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho během stejného období významně poklesl také podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 5 procentních bodů.
6.2.2.4. Výše napadnutelných subvencí
(411)
Výše napadnutelných subvencí v případě ČLR, jež je specifikována výše v oddíle věnovaném subvencím, je značná. Vzhledem k objemu a cenám subvencovaného dovozu nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.2.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE ČTYŘ REPREZENTATIVNÍCH VÝROBCŮ V UNII (MIKROEKONOMICKÉ UKAZATELE)
6.2.3.1. Průměrné jednotkové ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii
(412)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž čtyři reprezentativní výrobci v Unii prodávali na trhu Unie dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zůstaly v průběhu let celkově stabilní, pouze s výjimkou roku 2007, kdy se mírně zvýšily.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
6.2.3.2. Stav zásob
(413)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob čtyř reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Stav zásob (v tunách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
6.2.3.3. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zaměstnanost - v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(414)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace čtyř reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 20 % (téměř 1 600 pracovních míst).
(415)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 8 %.
6.2.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Ziskovost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Změna (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(416)
Čtyři reprezentativní výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výjimečně zaznamenala výrazný pokles v důsledku hospodářského útlumu. Toto snížení cen buničiny (o 20 %) bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření. Je třeba poznamenat, že se ceny buničiny od konce období šetření vrátily na úroveň před jeho začátkem.
(417)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými čtyřmi reprezentativními výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(418)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost čtyř reprezentativních výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
(419)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zvýšení ziskovosti by se nemělo považovat za omezený případ na základě výjimečného poklesu nákladů na suroviny. Pokles nákladů prospěl všem místním i čínským výrobcům, nikoli jen žadatelům, a proto průlom v ziskovosti nebyl založen výlučně na poklesu nákladů, ale vyplýval spíše ze změny cenového chování žadatelů.
(420)
Uvedený vyvážející výrobce také tvrdil, že na ziskovost mají vliv spíše ceny bezdřevého natíraného papíru, a nikoli ceny buničiny. Bylo však zjištěno, že když ceny buničiny v roce 2009 prudce klesly, zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru stabilní a důsledkem byl růst zisku. Jelikož ceny zůstaly nezměněné, nebylo možné stanovit korelaci mezi cenami a ziskovostí v tomto konkrétním období.
(421)
Míra ziskovosti je ukazatel, který se analyzuje na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a nikoli na úrovni žadatelů, jak navrhla dotyčná zúčastněná strana. Analýza získaných informací ukázala přímou souvislost mezi výjimečným poklesem cen buničiny, která je hlavní surovinou, a zvýšením ziskovosti, přičemž stabilní ceny hotových výrobků skutečně sehrály ve zlepšení ziskovosti svou roli. Ačkoli tomu tak pravděpodobně bylo i v případě ostatních výrobců na trhu, nemá to žádný vliv na závěr, že toto dočasné zlepšení ziskovosti bylo způsobeno výjimečným poklesem cen surovin v období šetření.
6.2.3.5. Schopnost získávat kapitál
(422)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost čtyř reprezentativních výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší reprezentativní výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.3. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(423)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 velmi nepříznivě ovlivněny ukazatele újmy související s finančními výsledky čtyř reprezentativních výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že čtyři reprezentativní výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(424)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli čtyři reprezentativní výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady nebo na úroveň udržitelné ziskovosti. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením čínskými vývozci během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální přebytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Čtyři reprezentativní výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(425)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. až 25. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení odmítnuto.
(426)
Stejná strana tvrdila, že akvizice jednoho výrobce v Unii jedním ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tito čtyři reprezentativní výrobci v Unii jsou v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno ve 423. bodě odůvodnění, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období zápornou tendenci prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované ve 372. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(427)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že neexistují žádné důkazy o tom, že výrobci v Unii, kteří podali podnět, utrpěli podstatnou újmu. Naopak, tito výrobci vykazovali v období šetření celkově vyrovnané hospodářské výsledky a vyšší ziskovost.
(428)
Za prvé, stav výrobního odvětví Unie se analyzuje na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a ne na úrovni výrobců, kteří podali podnět, jak navrhovaly strany.
(429)
Za druhé, jak již bylo uvedeno ve 409. bodě odůvodnění, tyto strany patrně vyvodily své závěry na základě jiných souborů údajů a informací, než jsou ty, které byly zjištěny při šetření a jsou uvedeny výše. Tyto závěry jsou tudíž věcně chybné. Analýza, kterou strany provedly, navíc nebyla důsledná, neboť při ní byly použity dva různé soubory údajů pro makroukazatele a mikroukazatele.
(430)
Dále bylo uváděno, že zvýšení ziskovosti je třeba chápat také jako důsledek restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví včetně snížení výroby, počtu zaměstanců a nárůstu produktivity. V tomto případě nelze posledně zmiňované činitele považovat za jediné ukazatele újmy, nýbrž je třeba posuzovat všechny ukazatele újmy dohromady.
(431)
V čl. 8 odst. 2 základního nařízení se uvádějí hospodářské činitele a ukazatele, které mají být posouzeny při zkoumání účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie. Zmíněné ustanovení výslovně uvádí, že výčet činitelů není vyčerpávající a žádné z těchto kritérií není nezbytně rozhodující. Proto ačkoli činitele musí být posouzeny jednotlivě, závěry by se měly vyvodit na základě analýzy všech činitelů.
(432)
Strany se rovněž vyjádřily k možné hrozbě další podstatné újmy v souvislosti s obrovským budováním kapacit, ke kterému dochází u čínských výrobců za podpory státní politiky a subvencí. Oblastí působnosti šetření byla existence podstatné újmy, a nikoli hrozba další podstatné újmy. Uvedené připomínky proto nemohly ovlivnit zjištění a nemohly být vzaty v úvahu.
(433)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. ÚVOD
(434)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena subvencovaným dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány kromě subvencovaného dovozu i další známé činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována subvencovanému dovozu.
7.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(435)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným subvencovaným dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(436)
Šetření ukázalo, že objem subvencovaného dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+183 %). Subvencovaný dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+71 %) a jeho podíl na trhu (+120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (-5 %) a byly nižší než ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii o 7,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(437)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla zhruba o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl z velké části převzat subvencovaným dovozem z ČLR.
(438)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným subvencovaným dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie. Několik zúčastněných stran argumentovalo během šetření a po poskytnutí informací tím, že dovoz z ČLR nemá významný dopad, pokud jde o objem a ceny. Tvrdily, že dovoz z ČLR nerostl v průběhu let výrazně, nýbrž postupně, a jeho dopad byl tedy poměrně omezený a neměl by být pro účely určení újmy nadhodnocován.
(439)
Tyto strany dále tvrdily, že čínské ceny, přestože byly pod úrovní cen v Unii, neměly žádný dopad na relativně stabilní ceny výrobního odvětví Unie. Jeden vyvážející výrobce zpochybnil zjištění Komise, podle nějž způsobily čínské ceny stlačování cen. Uvedl, že v roce 2009, kdy čínské ceny dále klesly, nejenže zaznamenaly ceny výrobního odvětví Unie nárůst, ale dokonce tomuto odvětví umožnily dosáhnout zisku.
(440)
Vývoj čínského dovozu je podrobně analyzován ve 380. bodě odůvodnění a závěrem je, že nárůst objemu nelze považovat za nevýznamý.
(441)
Pokud jde o ceny, představují ceny čínského dovozu cenové podbízení vůči cenám reprezentativních výrobců v Unii o 7,6 %, což je na trhu s transparentními cenami považováno za značně vysoké procento. Jak je zaznamenáno ve 412. bodě odůvodnění, byly ceny reprezentativních výrobců v Unii v posuzovaném období skutečně stabilní, výjimečně pak vzrostly v roce 2007, kdy nedošlo k nárůstu čínského vývozu. V roce 2009 byli výrobci v Unii schopni udržet ceny na stabilní úrovni za cenu další ztráty podílu na trhu a poklesu ziskovosti v důsledku kombinace těchto stabilních cen a nižších nákladů na suroviny.
(442)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz bezdřevého natíraného papíru z Číny nemá dopad na ceny výrobního odvětví Unie, neboť tyto ceny nejsou srovnatelné s bezdřevým natíraným papírem vyráběným a prodávaným reprezentativními výrobci v Unii, jelikož při určování cenového podbízení a cenové úrovně nepůsobící újmu bylo porovnáno pouze 10 % prodeje uskutečněného reprezentativními výrobci v Unii. Poznamenává se, že při tomto stanovení se vychází z plně porovnatelných výrobků, jejichž všechny vlastnosti si přímo odpovídají, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Bezdřevý natíraný papír vyráběný výrobci v Číně a v Unii jsou však obecně srovnatelnými výrobky, jak se konstatuje v 50. bodě odůvodnění, a proto si na trhu Unie přímo konkurují.
(443)
Dále se se tvrdilo, že zjištění, že trh s bezdřevým natíraným papírem je komoditním trhem charakteristickým vysokou mírou transparentnosti, není správné, neboť výrobci v Unii prodávají přibližně polovinu svých výrobků přímo konečným uživatelům. V rozporu s tímto tvrzením prodávají reprezentativní výrobci v Unii většinu svých výrobků prostřednictvím obchodních zástupců, přímo či nepřímo (takzvaný indentní prodej, kdy jsou výrobky zasílány přímo zákazníkovi, avšak objednávání a fakturace probíhají prostřednictvím obchodníků). Obchodní zástupci skutečně hrají při dodávkách výrobků a zajišťování cenové transparentnosti na trhu klíčovou roli.
(444)
S ohledem na trend v dovozu z ČLR, jenž nelze hodnotit jako nevýznamný, však bylo zjištěno, že výrazný nárůst levného subvencovaného dovozu z ČLR měl značný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3. VLIV DALŠÍCH ČINITELŮ
7.3.1. VÝVOJ SPOTŘEBY NA TRHU UNIE A HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(445)
Jak je uvedeno v 378. bodě odůvodnění, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR a čínská vláda tvrdili, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie, jeho podílu na trhu a objemu výroby bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií, a nemělo by být připisováno dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení citovala čínská vláda Manifest konkurenceschopnosti a zaměstnanosti (Manifesto for Competitiveness and Employment) (dále jen „manifest“), který vydal papírenský a celulózový průmysl v červnu 2009.
(446)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž subvencovaný dovoz na trhu způsoboval.
(447)
Manifest, na nějž se čínská vláda odvolala, se týká celého odvětví papírenského a celulózového průmyslu a slouží obecnému politickému účelu. Na základě údajů v tomto dokumentu nebylo možno učinit žádné oddělené závěry o výrobě ani prodeji dotčeného výrobku. Nelze tedy vyvodit, platí-li teze a konstatování v manifestu bezezbytku na dotčený výrobek. Jelikož navíc šetření neprokázalo, že by mezi finanční krizí a podstatnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, existovala významná souvislost, musel být tento argument odmítnut.
(448)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem subvencovaného dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením subvencovaného dovozu.
7.3.2. CENY SUROVINY
(449)
Průměrné výrobní náklady čtyř reprezentativních výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady čtyř reprezentativních výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(450)
Při neexistenci subvencování působícího újmu výrobnímu odvětví Unie by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému subvencovanému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících subvenčních praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví.
(451)
Vyslovuje se tudíž závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil těmto čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo zjištěno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3. VÝVOZNÍ VÝKONNOST REPREZENTATIVNÍCH UNIJNÍCH VÝROBCŮ
(452)
Vedle dovozu subvencovaných výrobků byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že subvencovanému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz čtyř reprezentativních výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 26 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 16 %, byla ztráta objemu vývozu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou čtyři reprezentativní výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo zjištěno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, tato aktivita přeci jen zmírnila ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž není taková, aby narušila příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(453)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou jeho příčiny jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 444. bodě odůvodnění.
7.3.4. DOVOZ Z DALŠÍCH TŘETÍCH ZEMÍ
(454)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (EUR/tuna)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(455)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(456)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5. STRUKTURÁLNÍ PŘEBYTEK KAPACITY
(457)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno ve 435. až 444. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem subvencovaného dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(458)
Rovněž bylo namítnuto, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Unie bylo završeno v roce 2009 fúzí dvou velkých výrobců, která vedla k okamžitému zlepšení situace výrobního odvětví Unie. Snahy o restrukturalizaci probíhaly od roku 2000 až do začátku období šetření. Pozitivní výsledek uvedené fúze by se byl musel projevit ve zlepšení využití kapacity a alespoň vyrovnaném objemu prodeje, oba tyto činitele se však v období šetření zhoršily. Na druhou stranu bylo zjištěno, že zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Unie v období šetření bylo primárně a přímo způsobeno výjimečným jednorázovým poklesem cen buničiny. Tato námitka proto musela být odmítnuta.
7.4. ZÁVĚR O PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(459)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za subvencované ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(460)
Uvedené zvýšení objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 423. bodě odůvodnění.
(461)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(462)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(463)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(464)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří čtrnáct známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(465)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací, a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly subvencovaným dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Skutečnost, že tyto dvě společnosti při šetření nespolupracovaly, tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(466)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala zápornou tendenci. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti čtyř reprezentativních výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(467)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel budou na trhu Unie znovu nastoleny účinné a rovné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé nákladové složky. Lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie mohlo díky uloženým opatřením získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který během posuzovaného období přišlo, což by mělo další příznivý dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(468)
Byl tudíž vyvozen závěr, že by uložení konečných vyrovnávacích opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3. DOVOZCI A OBCHODNÍCI
(469)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření třináct společností, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto jsou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(470)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z více zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Dva obchodníci vůbec nenakupovali bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovali jen příležitostně. Deset společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém výhledu.
(471)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože existují tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribuční smlouvy, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(472)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek vyrovnávacích cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené vyrovnávacím clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek vyrovnávacího cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(473)
Uložení konečných opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4. UŽIVATELÉ
(474)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem pět společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1. TISKÁRNY
(475)
Základní informace poskytla pouze jedna tiskárna. Podle informací, které tato tiskárna poskytla, je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký. Z šetření vyplynulo, že tiskárny nakupují bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, přičemž bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(476)
Tato tiskárna uvedla, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na její ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku strukturálního přebytku kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na tiskárny kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, a jeho účinek by proto byl neutrální.
8.4.2. VYDAVATELÉ
(477)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, byly od společností obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Dvě z těchto společností poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(478)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po uplynutí období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení vyrovnávacích opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(479)
Podání předložila dvě sdružení tiskařského a vydavatelského průmyslu. Jedno se postavilo proti uložení cel, přičemž namítalo, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Druhé zůstalo neutrální, avšak uvedlo, že by opatření mohla mít nepříznivý dopad na navazující odvětví, neboť by tiskařský průmysl mohl vlivem zvýšení cen přemístit výrobu jinam, čímž by zase vzrostl dovoz navazujících tiskařských výrobků.
(480)
Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že by se ztráty přenesly na navazující trh, je toto tvrzení neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy.
(481)
Po poskytnutí zjištění byl znovu vznesen argument o možném dopadu na navazující odvětví, který se opíral o skutečnost, že dovoz tiskařských výrobků z Číny v posledních letech rychle rostl a evidentně získal v rámci evropské spotřeby tiskařských výrobků značný podíl na trhu.
(482)
Jak bylo vysvětleno výše, byla spolupráce tiskáren omezená a na základě omezených kvantitativních informací, které byly získány, bylo zjištěno, že vzhledem k míře ziskovosti a podílu nákladů na bezdřevý natíraný papír na celkových nákladech může mít zvýšení cen na tiskárny skutečně citelný dopad. Většina tiskáren však v období šetření čínský papír přímo nenakupovala nebo nakupovala pouze ve velmi malém množství a množství čínského papíru používaného v tiskárnách je obecně nízké, a proto by byl přímý účinek cla zanedbatelný. Většina tiskáren také uvedla, že jelikož potřebují, aby dodací lhůty byly krátké, bude podíl přímých dodávek ze třetích zemí i nadále omezený.
(483)
Co se týče tvrzení o navazujících tiskařských výrobcích z Číny, je třeba poznamenat, že statistiky dovozu tiskařských výrobků pokrývají širokou škálu výrobků, které zahrnují i tiskařské výrobky, jež nejsou tištěny na bezdřevém natíraném papíře. Na základě dostupných informací nebylo možné posoudit, jak velká část výrobků dovážených z Číny je tištěna na dotčeném výrobku a co je tištěno na jiných typech papíru. Z poskytnutých informací je však známo, že tiskoviny pocházející z Číny představují speciální omezené kategorie knih, dětské knihy, kalendáře, balicí papír a pohlednice. U výrobků, u nichž je požadována aktuálnost, jako jsou časopisy vycházející každý týden či měsíc či jiné zpravodajské tiskoviny, je méně praktické, aby byly dováženy z Číny vzhledem k době nutné pro dovoz. Zatímco tisk některých tištěných výrobků je možné relokovat, existují výrobky, u nichž jsou blízkost a služby klíčové, a proto by na ně zahraniční konkurence neměla žádný vliv. Navíc i když je papír důležitou položkou nákladů v tiskařském průmyslu, jedná se rovněž o odvětví náročné na pracovní sílu, a náklady na práci proto mohou být důležitější motivací pro relokaci. Celkově však nelze vyloučit, že se zvýší dovoz výrobků tištěných na bezdřevém natíraném papíře, ale není možné nijak spolehlivě odhadnout, o jaké zvýšení by se mohlo jednat a do jaké míry by ovlivnilo konkurenceschopnost výrobců tiskovin, a jaký přímý dopad by tedy mohl nárůst cen mít na navazující tiskařské odvětví v Unii.
(484)
Z předložených informací je rovněž známo, že se tiskařský průmysl potýká se strukturálním přebytkem kapacity, což vede k neustálé restrukturalizaci odvětví. Jedním z hlavních motivů restrukturalizace byla i konsolidace výrobců papíru v rámci hodnotového řetězce. Jakékoli obtíže tiskařského průmyslu se zvyšováním cen se považují převážně za důsledek strukturálního přebytku kapacit přímo v tomto odvětví.
8.4.3. ZÁVĚR O UŽIVATELÍCH
(485)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený, i když na některé uživatele budou mít opatření uložená na dovoz z ČLR dopad pravděpodobně nepříznivý. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na uživatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Většina uživatelů naopak uvedla, že jelikož pracují s krátkými dodacími lhůtami, je podíl dodávek z třetích zemí omezený. V neposlední řadě jsou obtíže tiskařského průmyslu při navyšování cen pokládány spíše za důsledek strukturálního přebytku kapacity, s nímž se tento průmysl potýká.
(486)
Uživatelé dále tvrdili, že by opatření mohla způsobit na trhu nedostatek na straně nabídky a delší dodací lhůty pro uživatele.
(487)
Zúčastněné strany, podle nichž by mohlo k případnému nedostatku na straně nabídky dojít, tento nedostatek nekvantifikovaly ani neodhadly. Uvedená tvrzení nejsou podle všeho doložena mírou využití kapacity na straně výrobců v Unii, jež v období šetření dosahovala 83 %, což znamenalo kapacitu asi jeden milion tun, která zůstala nevyužita. Nedostatek na straně nabídky je proto nepravděpodobný.
(488)
Proto byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek vyrovnávacích opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(489)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
9.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(490)
Vzhledem k přijatým závěrům o subvencování, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antisubvenční opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené subvencovaným dovozem.
(491)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(492)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez subvencovaného dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(493)
Žadatel požádal, aby byla cílová výše zisku stanovena nejméně na 10 %, přičemž ve svých argumentech vycházel z očekávaného ziskového rozpětí, které ve své klasifikační metodice používají nezávislé ratingové agentury, a ze ziskovosti dosahované jedním výrobcem působícím v jiném odvětví výroby papíru, které není dotčeno čínským dovozem.
(494)
Cílová výše zisku uvedená v podnětu a následné žádosti žadatele byla přezkoumána na základě odpovědí na dotazník a inspekcí na místě u reprezentativních výrobců v Unii. Bylo zjištěno, že by cílová výše zisku měla odrážet vysoké nároky na počáteční investice a riziko, jež jsou tomuto výrobnímu odvětví náročnému na kapitál vlastní, za situace, kdy by nedocházelo k dumpingovému či subvencovanému dovozu. Rovněž byly zohledněny náklady na investice do strojního zařízení. Bylo zjištěno, že ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistovalo subvencování působící újmu.
(495)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(496)
Vývozní prodej jedné ze společností ze skupiny jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl vyloučen na základě důvodů vysvětlených v 382. bodě odůvodnění.
(497)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentní podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(498)
Na základě výše uvedených závěrů o subvencování, újmě, příčinné souvislosti a zájmech Unie a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení se má za to, že na dovoz předmětného výrobku pocházejícího z ČLR by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících subvenčnímu rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(499)
Rozpětí pro odstranění újmy, subvenční rozpětí a navrhované sazby konečného vyrovnávacího cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Vyvážející výrobce
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba vyrovnávacího cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
20 %
12 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
20 %
12 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
39,1 %
4 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
39,1 %
4 %
Všechny ostatní společnosti
12 %
39,1 %
12 %
(500)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (27) na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 235. až 245. bodě odůvodnění, poskytnuta pouze v případě jednoho programu. Příslušné dumpingové rozpětí daného spolupracujícího vyvážejícího výrobce bude v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveno. Co se týče dalších subvenčních programů, vzhledem k použití pravidla nižšího cla v paralelním antidumpingovém šetření a k výši subvencí zjištěné v tomto šetření, nebylo považováno za nutné dále zkoumat, zda a do jaké míry jsou stejné subvence vyrovnány dvakrát, jsou-li na stejný dovážený výrobek uvalena antidumpingová i antisubvenční cla.
(501)
Individuální sazby vyrovnávacího cla stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(502)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (28) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Nařízení bude poté podle potřeby odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb aktualizován.
(503)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(504)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly podat v návaznosti na poskytnutí těchto informací stanovisko. K vyjádřením stran bylo řádně přihlédnuto a zjištění byla v případě potřeby náležitým způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů KNex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Konečné vyrovnávací clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Konečné vyrovnávací clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Sazba vyrovnávacího cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
B013
Všechny ostatní společnosti
12 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 452/2011
zo 6. mája 2011,
ktorým sa ukladá konečné antisubvenčné clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15 ods. 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. KONANIE
1.1. ZAČATIE KONANIA
(1)
Komisia informovala oznámením uverejneným 17. apríla 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
Toto antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý dňa 4. marca 2010 podalo v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby natieraného bezdrevného papiera v Únii, združenie CEPIFINE - európske združenie výrobcov bezdrevného papiera (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní natieraného bezdrevného papiera a o značnej ujme spôsobenej subvencovaním, ktoré sa považovali za dostatočné na to, aby opodstatnili začatie konania.
(3)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila vláde ČĽR (ďalej len „čínskej vláde“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Čínska vláda bola prizvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie a tieto následne prebehli. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Napriek tomu však boli zohľadnené pripomienky orgánov čínskej vlády, pokiaľ ide o tvrdenia uvedené v podnete týkajúce sa nenapadnuteľnosti existujúcich subvenčných schém. Po skončení konzultácii zaslala čínska vláda svoje pripomienky.
1.2. ANTIDAMPINGOVÉ KONANIE
(4)
Oznámením uverejneným 18. februára 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie (3) Komisia informovala o začatí antidampingového konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR do Únie.
(5)
Komisia nariadením (ES) č. 1042/10 (4) uložila 17. novembra 2010 dočasné antidampingové clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR.
(6)
Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidampingového prešetrovania sú rovnaké, keďže definície odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania sú v oboch prípadoch prešetrovania rovnaké. Z tohto dôvodu boli pripomienky k hľadisku ujmy predložené v jednom z prešetrovaní zohľadnené v oboch prešetrovaniach.
1.3. STRANY, KTORÝCH SA KONANIE TÝKA
(7)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľovi, iným známym výrobcom z Únie, známym vyvážajúcim výrobcom z ČĽR a združeniu výrobcov (združenie výrobcov papiera), zástupcom príslušnej krajiny, známym dovozcom a známym používateľom. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky. Na to, aby Komisia rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia a ich známe združenia výrobcov papiera, všetci výrobcovia z Únie a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom (vymedzeným v bode 2.1) za obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009, ako je uvedené v oznámení o začatí konania. Konzultované boli aj orgány v ČĽR.
(9)
Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (51), dve skupiny čínskych vyvážajúcich výrobcov poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do vzorky. Na základe uvedeného sa dospelo k názoru, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nie je výber vzorky potrebný.
(10)
Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (53), bolo prijaté rozhodnutie, že v prípade výrobcov z Únie výber vzorky nie je potrebný.
(11)
Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (54), bolo prijaté rozhodnutie, že v prípade neprepojených dovozcov výber vzorky nie je potrebný.
(12)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania, konkrétne navrhovateľovi, iným známym výrobcom z Únie, známym vyvážajúcim výrobcom z ČĽR, združeniu výrobcov, zástupcom príslušnej krajiny, známym dovozcom a známym používateľom.
(13)
Vyplnené dotazníky a iné podania zaslali dve skupiny čínskych vyvážajúcich výrobcov, združenie navrhovateľov CEPIFINE, štyria navrhovatelia - výrobcovia z Únie a jeden ďalší výrobca z Únie, 13 neprepojení dovozcovia a obchodníci, 5 používatelia a jedno združenie zástupcov tlačiarenského priemyslu.
(14)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch týchto štátnych orgánov a spoločností:
(a)
Vláda Čínskej ľudovej republiky
-
Ministerstvo obchodu, Peking, Čína
(b)
výrobcovia a združenia z Únie:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgicko,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgicko,
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Taliansko, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francúzsko a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španielsko), Barcelona, Španielsko,
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Taliansko a s ňou prepojené spoločnosti Burgo Distribuzione srl, Miláno, Taliansko a Ebix sa, Barcelona, Španielsko,
-
Papierfabriek Scheufelen GmbH, Lenningen, Nemecko;
(c)
vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
(1)
Sinar Mas Paper (Čína) Investment Co Ltd., holdingová spoločnosť Asia Pulp & Paper Group (ďalej len „APP“),
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Ženjiang, provincia Jiangsu, ČĽR,
-
Gold Huašeng Paper (Sužou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Sužou, provincia Jiangsu, ČĽR
-
Ningbo Žonghua Paper Co., Ltd, mesto Ningbo, provincia Žejiang, ČĽR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, mesto Ningbo, provincia Žejiang, ČĽR.
(2)
Chenming Paper Group (ďalej len „Chenming“)
-
Šangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR
-
Šouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR
(d)
Dovozcovia z Únie
-
Cartaria Subalpina, Turín, Taliansko,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené kráľovstvo.
1.4. OBDOBIE PREŠETROVANIA A POSUDZOVANÉ OBDOBIE
(15)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(16)
Príslušným výrobkom je natieraný bezdrevný papier, ktorým môže byť papier alebo lepenka, natieraný na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch alebo v kotúčoch a s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa ISO 2470-1), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „NBP“), v súčasnosti zaradený pod kódy KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(17)
NBP je vysokokvalitný papier a lepenka, ktoré sa bežne používajú na tlač materiálov na čítanie, ako napríklad časopisy, katalógy, výročné správy, ročenky. Príslušný výrobok zahŕňa listy aj kotúče vhodné na používanie v hárkových tlačiarenských strojoch (s rezačkami). Kotúče vhodné na používanie v hárkových tlačiarenských strojoch („kotúče na rezanie“) sa pred tlačou rozrezávajú na kusy, a považujú sa preto za nahraditeľné a priamo konkurujúce listom.
(18)
Príslušný výrobok nezahŕňa kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu - metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) - vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD). Na rozdiel od kotúčov používaných v hárkových tlačiarenských strojoch sa kotúče určené na kotúčovú tlač bežne vkladajú priamo do tlačiarenských strojov a pred tlačou sa nerozrezávajú.
(19)
Jedna strana tvrdila, že vymedzenie výrobku, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, je príliš úzke a že by malo zahŕňať aj kotúče NBP vhodné na kotúčovú tlač. Táto strana tvrdila, že kotúče na kotúčovú tlač a kotúče, na ktoré sa vzťahuje rozsah súčasného prešetrovania (kotúče na rezanie a listy), majú rovnaké základné technické a fyzikálne vlastnosti a nemožno ich odlíšiť. Okrem toho tvrdila, že oba typy sa používajú na vysokokvalitnú tlač, a preto sú do určitej miery zameniteľné.
(20)
Prešetrovaním sa však na rozdiel od uvedeného tvrdenia potvrdilo, že papier používaný na kotúčovú tlač a papier používaný na hárkovú tlač majú v skutočnosti rozdielne technické a fyzikálne vlastnosti, ako napríklad vlhkosť a tuhosť. Prešetrovaním sa ďalej potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v odôvodnení (18) majú výlučne kotúče vhodné na kotúčovú tlač. V dôsledku týchto rozdielov nemožno papier používaný na kotúčovú tlač a papier používaný na hárkovú tlač používať v rovnakých typoch tlačiarenských strojov, a preto nie sú zameniteľné. Je potrebné poznamenať, že všetky strany uznali, že tieto dva typy papiera sú odlišné, pokiaľ ide o ich povrchovú pevnosť a pevnosť v ťahu.
(21)
Uvedená strana okrem toho tvrdila, že zákazníci považujú NBP vo forme listov, kotúčov na rezanie a kotúčov na kotúčovú tlač za ten istý trh, a preto sú distribučné kanály rovnaké. Odlišné technické vlastnosti sa odrážajú iba v miernych cenových rozdieloch medzi týmito skupinami výrobkov.
(22)
Prešetrovaním sa však preukázalo, že tieto dva typy kotúčov sú nezameniteľné aj z ekonomického hľadiska, keďže kotúče na kotúčovú tlač sa používajú na veľkoobjemovú tlač a obvykle sa vyrábajú na objednávku a vyžadujú presne načasovanú dodávku, sprostredkovatelia ich teda neskladujú, ale expedujú priamo koncovým používateľom, t. j. predávajú sa aj prostredníctvom iných distribučných kanálov ako kotúče používané na hárkovú tlač. Odlišný postup výroby a odlišné úspory z rozsahu v rámci procesu tlače sa odrážajú v značných cenových rozdieloch.
(23)
Okrem toho, počas posudzovaného obdobia neboli z ČĽR dovezené žiadne kotúče určené na kotúčovú tlač. Takisto možno predpokladať, že je nepravdepodobné, že by sa tieto výrobky dovážali v budúcnosti, keďže nákup týchto výrobkov z veľkej vzdialenosti nie je ekonomicky uskutočniteľný z dôvodov uvedených v predchádzajúcom odôvodnení.
(24)
Na základe uvedeného sa tieto tvrdenia zamietli.
(25)
Tá istá strana tvrdila, že odolnosť proti vytrhávaniu nie je vhodnou technickou vlastnosťou na odlíšenie týchto výrobkov, pretože tento test je všeobecný a výsledky testu okrem toho môžu byť ovplyvnené vlhkosťou testovaného papiera. Táto strana ďalej tvrdila, že na základe niektorých ďalších testov vykonaných v jej vlastnom laboratóriu týkajúcich sa merania odolnosti kotúčov na kotúčovú tlač proti vytrhávaniu vyrábaných v Únii možno vidieť, že tieto výrobky nepatria do súčasného vymedzenia výrobku, čím sa preukazuje, že kritérium „odolnosti proti vytrhávaniu“ nie je vhodné na odlíšenie NBP na kotúčovú tlač od NBP používaného na hárkovú tlač. Na základe týchto dôkazov uvedená strana tvrdila, že vylúčenie kotúčov na kotúčovú tlač bolo vykonané svojvoľne.
(26)
V súvislosti s tvrdením, že vlhkosť papiera môže ovplyvniť výsledky testu podľa testovacej normy ISO 3783:2006, nebol predložený žiadny dôkaz.
(27)
Výsledky testov predložené vyvážajúcim výrobcom pozostávali zo zhrnutia výsledkov testov vykonaných v jeho vlastnom laboratóriu. Čo je však najdôležitejšie, výsledky neboli sprístupnené na inšpekciu a pripomienkovanie ostatným zainteresovaným stranám, najmä odvetviu Únie, pričom vyvážajúci výrobca napriek opakovaným výzvam nepredložil ani zmysluplné zhrnutie, ktoré by nebolo neverejné.
(28)
Po zverejnení vyvážajúci výrobca neposkytol žiadne podrobnejšie informácie, ktoré by pomohli posúdiť spoľahlivosť testu. Keďže boli vypracované iba neverejné verzie tohto testu, spoločnosti, ktorých kotúče na kotúčovú tlač boli údajne testované, sa k výsledkom testu nemohli vyjadriť. Komisia preto nemohla objektívne zhodnotiť spoľahlivosť a správnosť predložených výsledkov testu, a tým ich adekvátnosť na účely prešetrovania. Na základe faktov dostupných Komisii sa objektívnosť a spoľahlivosť testu považujú za nedostatočné, keďže predložené informácie dôverného charakteru nemohli byť porovnané so žiadnymi spoľahlivými zdrojmi.
(29)
Po zverejnení zistení prešetrovania ten istý vyvážajúci výrobca predložil výsledky ďalšieho testu uskutočneného v jeho mene externým skúšobným laboratóriom a znovu zdôraznil, že NBP použité na kotúčovú tlač boli z rozsahu prešetrovania vynechané svojvoľne. V skúšobných protokoloch bolo uvedené, že odolnosť proti vytrhávaniu bola meraná na 25 vzorkách kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré laboratóriu poskytol vyvážajúci výrobca a ktoré identifikoval ako papierové vzorky vyrobené výrobcami v Únii. Podľa tejto správy, žiadny z papierov nesplnil obidve kritériá uvedené v odôvodnení 18.
(30)
Posúdenie skúšobného protokolu odhalilo jednak, že protokol poskytnutý externým laboratóriom sa vzťahoval najmä na výrobky, pre ktoré boli tieto výsledky irelevantné, keďže drvivá väčšina testovaných vzoriek v skutočnosti neboli kotúče na kotúčovú tlač, a takisto, že zo skúšobného protokolu týkajúceho sa výrobkov, ktoré neboli dostatočne identifikované, sa nedalo stanoviť či bol testovaný papier určený na hárkovú tlač alebo kotúčovú tlač, keďže značka papiera uvedená v protokole existuje v obidvoch formátoch. Okrem toho skúšobný protokol neposkytol žiadne záruky, že uvedené vzorky kotúčov boli v skutočnosti vzorkami, ktoré boli testované.
(31)
V odpovedi na skúšobný protokol zaslaný externým laboratóriom, navrhovateľ poskytol výsledky testovania vykonané jedným z výrobcov z Únie na rovnakých vzorkách kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré boli údajne testované externým laboratóriom. Tento test ukázal odlišné výsledky. Navrhovateľ prisúdil rozdiely možným odlišným testovacím podmienkam a teda možný nesúlad s normou ISO 3783:2006, t. j. normou podľa ktorej by sa mala odmerať odolnosť proti vytrhávaniu uvedená v odôvodnení (16) predbežného nariadenia.
(32)
Po zverejnení konečných zistení, vyvážajúci výrobca spochybnil objektívnosť Komisie pri zamietnutí výsledkov testu externého laboratória. Tvrdil, že skúšanie bolo vykonané naslepo nezávislým expertom a v súlade s príslušnou normou ISO. Poskytol prísažné vyhlásenie manažéra, v ktorom vysvetľuje proces získania vzoriek použitých pri testovaní s cieľom dokázať nezávislosť, správnosť a reprezentatívnosť testovania.
(33)
Po prvé, objektívnosť protokolu o teste externého laboratória nebola Komisiou nikdy spochybnená a z tohto hľadiska je irelevantné, že testovanie vykonalo naslepo. Na druhej strane boli vyjadrené pochybnosti ohľadom výberu a pôvodu vzoriek a nie samotného testu. Argumenty vyvážajúceho výrobcu nevyvrátili tieto pochybnosti, keďže neboli komplexné a jasné vo viacerých aspektoch, napr. tvrdil, že zahrnutie výrobkov iných ako kotúčov na kotúčovú tlač, bolo spôsobené administratívnymi chybami, prípadne vinou dodávateľov, ktorí mohli dodať nesprávne vzorky.
(34)
Keďže nebol jasne uvedený zdroj ani vzorky údajne testovaných výrobkov a výsledky testovania odlišných strán si odporovali, dospelo sa k názoru, že predložený protokol o teste externého laboratória, konajúceho v mene čínskeho vyvážajúceho výrobcu presvedčivo nepreukázal, že test odolnosti nebol vhodný na rozlíšenie medzi NBP vhodným na kotúčovú tlač na jednej strane a NBP použitým na hárkovú tlač. Následne protokol o teste nepreukázal, že NBP použitý na kotúčovú tlač bol z rozsahu prešetrovania vynechané náhodou.
(35)
Pokiaľ ide o význam odolnosti proti vytrhávaniu ako rozlišovacieho kritéria pre kotúče vhodné na kotúčovú tlač, pripomína sa, že vo vymedzení výrobku sa dve skupiny výrobkov od seba odlišujú na základe, okrem iného, konečného použitia výrobkov, t. j. či je výrobok vhodný na používanie na kotúčovú tlač alebo na hárkovú tlač, podľa okrem iného charakteristiky odolnosti proti vytrhávaniu. Navyše je potrebné poznamenať, že odolnosť proti vytrhávaniu je len jedna z charakteristík, ktoré odlišujú NBP vhodné na kotúčovú tlač od NBP používaných na hárkovú tlač; v uvedených odôvodneniach 18 a 20 sú stanovené dodatočné kritériá, ktoré príslušný vyvážajúci výrobca nenapadol. Jedna strana tvrdila, že vlhkosť definovaná v odôvodnení 20 nebola jasnou základnou charakteristikou na rozlíšenie výrobkov. Počas prešetrovania však ostatné strany v tejto súvislosti vyslovili rozdielne tvrdenia. V každom prípade bolo zistené, že tuhosť a odolnosť proti vytrhávaniu sú najrelevantnejšie faktory.
(36)
Navrhovateľ potvrdil, že, niektoré kotúče, ktoré úplne nespĺňajú všetky kritériá na odolnosť proti vytrhávaniu uvedené v odôvodnení 18, ale stále by mohli byť použité na kotúčovú tlač. Avšak je stále presvedčený o tom, že odolnosť proti vytrhávaniu je jediným testom, ktorý je s istotou schopný identifikovať, že kotúč je vhodný na kotúčovú tlač, t. j. ak kotúč spĺňa kritériá na odolnosť proti vytrhávaniu už uvedeného odôvodnenia 18, je to určite kotúč na kotúčovú tlač.
(37)
Na potvrdenie uvedených tvrdení o odolnosti proti vytrhávaniu sa vyvážajúci výrobca odvolal na argumenty, ktoré predložil výrobca z Únie - jeden z navrhovateľov - v prípadoch antidampingových a antisubvenčných prešetrovaní v USA, na základe ktorých sa údajne potvrdilo, že kotúče na kotúčovú tlač nie je možné odlíšiť vykonaním testu odolnosti proti vytrhávaniu ani nijakým iným meraním.
(38)
Navrhovateľ tvrdenia vyvážajúceho výrobcu spochybnil a v rozpore s týmito tvrdeniami uviedol, že práve z konaní v USA vyplynulo jasné odlíšenie kotúčov na kotúčovú tlač z NBP.
(39)
Po prvé, by sa malo poznamenať, že vyhlásenia, na ktoré sa vyvážajúci výrobca odvolával, pochádzajú z prešetrovaní vedených v iných jurisdikciách a s inými zúčastnenými stranami, ako sú strany v tomto konaní a teda nie sú relevantné. Po druhé, americké orgány došli v spomínaných prešetrovaniach k záveru, že bolo jednoznačne možné rozlíšiť medzi NBP používaným na hárkovú tlač a kotúčmi, ktoré sa dajú použiť na kotúčovú tlač. Kotúče na rezanie boli považované za polotovar, kým kotúče na kotúčovú tlač sa nepovažovali za príslušný výrobok. Americké orgány jasne nevymedzili kotúče na kotúčovú tlač vo svojom vymedzení výrobku. Z tohto dôvodu nebolo v uvedených prešetrovaniach kritérium odolnosti proti vytrhávaniu pre vymedzenie výrobku relevantné.
(40)
Na základe uvedených pripomienok, bola technická charakteristika „odolnosti proti vytrhávaniu“ potvrdená ako spoľahlivá charakteristika na opísanie NBP vhodného na kotúčovú tlač.
(41)
Predložené pripomienky tiež odhalili, že existujú kotúče na kotúčovú tlač, ktoré môžu byť použité na kotúčovú tlač, aj keď plne nespĺňajú všetky kritériá odolnosti proti vytrhávaniu. Z tohto dôvodu sa považovalo za potrebné lepšie vymedziť pojem kotúčov vhodných na kotúčovú tlač.
(42)
V snahe získať ďalšie kritérium rozlíšenia kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré nespĺňajú úplne všetky kritériá odolnosti proti vytrhávaniu, navrhovateľ navrhol, aby kotúč, ktorý úplne nevyhovuje testu odolnosti proti vytrhávaniu, a má veľkosť dutinky menšiu ako 80 mm, by sa mal považovať za kotúč na kotúčovú tlač.
(43)
Čínska vláda a vyvážajúci výrobca tvrdili, že doplnenie veľkosti dutinky ako nového prvku vo vymedzení výrobku predstavovalo revíziu vymedzenia kotúčov na kotúčovú tlač a teda príslušného výrobku. Tiež tvrdili, že vnútorná veľkosť dutinky nie je vhodným kritériom, keďže existujú kotúče na kotúčovú tlač, ktorých veľkosť dutinky je väčšia ako 80 mm a kotúče na rezanie, ktorých veľkosť dutinky je menšia ako 80 mm.
(44)
Komisia sa snažila lepšie vymedziť a objasniť pojem kotúčov vhodných na kotúčovú tlač, s cieľom lepšie rozlíšiť medzi príslušným výrobkom a ostatnými výrobkami, tiež s cieľom minimalizovať možnosť obísť opatrenia. Predložené dôkazy týkajúce sa vhodnosti veľkosti dutinky ako alternatívneho kritéria vo vymedzení však preukázalo, že toto kritérium viedlo k možnému vylúčeniu príslušného výrobku, t. j. kotúčov na rezanie s veľkosťou dutinky menšou ako 80 mm z opatrení. Preto sa od tohto kritéria vymedziť kotúče vhodné na kotúčovú tlač upustilo.
(45)
Uvedené skutočnosti nijakým spôsobom nespochybňujú spoľahlivosť metódy, podľa ktorej sú kotúče vhodné na kotúčovú tlač vylúčené z rozsahu prešetrovania tak, ako to tvrdila skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(46)
Počas prešetrovania niektoré strany takisto tvrdili, že by sa viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka v zmysle definície v odôvodnení 47 mali vylúčiť z rozsahu prešetrovania. Tvrdili, že viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka majú odlišné fyzikálne vlastnosti, ako napríklad viac vrstiev, väčšiu tuhosť a menšiu hustotu, a že konečné použitie týchto výrobkov je odlišné, pretože sa obyčajne používajú na výrobu škatúľ a obalov. Tieto strany napokon uviedli, že jednovrstvový a viacvrstvový papier a lepenku možno jednoducho rozlíšiť na základe ich fyzického vzhľadu.
(47)
Viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka sú podľa definície vo vysvetlivkách k podpoložke 4805 harmonizovaného systému výrobky získané lisovaním dvoch alebo viacerých vrstiev vlhčenej celulózy, z ktorých má aspoň jedna odlišné vlastnosti ako tie ostatné. Tieto rozdiely môžu vyplývať z vlastností použitej celulózy (napr. recyklovaný odpad), výrobnej metódy (napr. mechanická alebo chemická), alebo ak majú celulózy rovnaké vlastnosti a boli vyrobené rovnakou metódou aj z fázy spracovania (napr. nebielená, bielená alebo farbená).
(48)
Prešetrovaním sa preukázalo, že viacvrstvový papier a lepenka majú skutočne niektoré odlišné fyzikálne a technické vlastnosti; konkrétne obsahujú niekoľko vrstiev celulózy, ktoré zvyšujú pevnosť. Viacvrstvový papier a lepenka sa vyrábajú odlišnými výrobnými metódami, ktoré si vyžadujú odlišné papierenské stroje ako stroje používané na výrobu NBP, pretože v procese výroby sa niekoľko vrstiev celulózy lisuje do jediného výrobku. Na záver treba povedať, že viacvrstvový papier a lepenka slúžia v porovnaní s NBP, ktorý sa používa na vysokokvalitnú tlač reklamných materiálov, časopisov atď., na odlišné účely (najmä balenie). Viacvrstvový papier a lepenka v zmysle definície v odôvodnení 47 sa preto nepovažujú za príslušný výrobok. V dôsledku toho sa uvedené kódy KN, ktoré sa vzťahujú na dovoz viacvrstvového papiera a viacvrstvovej lepenky vylučujú z rozsahu prešetrovania.
(49)
Napokon jeden čínsky výrobca tvrdil, že takzvaná „lepenka“ by sa mala vylúčiť z rozsahu prešetrovania, pretože nespadá do definície bezdrevného papiera (natieraného alebo nenatieraného) z dôvodu údajných rozdielov v hmotnosti, hrúbke a pevnosti. Zistilo sa, že pojem „lepenka“ sa bežne používa pre papier obsahujúci látky s vysokou hustotou, pričom tento papier je obvykle ťažší, t. j. „lepenka“ je všeobecne definovaná ako papier s gramážou viac ako 224 g/m2. Prešetrovaním sa však zistilo, že rozdiel v hmotnosti nemá významný vplyv na zostávajúce fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia, na základe čoho by bolo možné odlíšiť lepenku od príslušného výrobku. Takisto je potrebné poznamenať, ako je uvedené v odôvodnení 16, že NBP s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, bol výslovne zahrnutý do definície príslušného výrobku. Lepenka sa preto považuje za príslušný výrobok.
2.1.1. PODOBNÝ VÝROBOK
(50)
Zistilo sa, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za „podobné“ výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. VÝBER VZORKY
3.1. VÝBER VZORKY VYVÁŽAJÚCICH VÝROBCOV V ČĽR
(51)
Iba dve skupiny vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa prihlásili a odpovedali na žiadosť o poskytnutie údajov týkajúcich sa výberu vzorky uvedenú v oznámení o začatí konania. Jedna skupina (Chenming) predstavuje dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov, kým druhá skupina (APP) predstavuje štyroch prepojených vyvážajúcich výrobcov. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvoria celkový vývoz príslušného výrobku z ČĽR do Únie. Za týchto okolností sa Komisia rozhodla, že výber vzorky pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nie je potrebný.
(52)
Zistilo sa, že dvaja zo štyroch prepojených vyvážajúcich výrobcov v skupine APP vyrábajú iba viacvrstvovú lepenku uvedenú v odôvodnení 47. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že sa dospelo k záveru, že viacvrstvová lepenka by sa mala vylúčiť z vymedzenia výrobku, ktorý je predmetom súčasného prešetrovania. Zároveň treba pripomenúť, že viacvrstvová lepenka bola vylúčená z vymedzenia výrobku aj v paralelnom antidampingovom konaní. Preto sa dospelo k záveru, že prebiehajúce prešetrovanie sa nebude týkať dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa zistilo, že vyrábajú iba viacvrstvovú lepenku. Závery uvedené v tomto nariadení preto nevychádzajú z nimi predložených informácií a údajov.
3.2. VÝBER VZORKY VÝROBCOV Z ÚNIE
(53)
Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na to, že v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania sa prihlásili iba štyria výrobcovia z Únie, sa rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. Uvedení štyria výrobcovia sa považovali za reprezentujúcich (tvoriacich 61 % celkovej výroby) odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 372. Informácie poskytnuté týmito štyrmi spoločnosťami boli overené na mieste a použili sa na mikroukazovatele, ako je vysvetlené v odôvodnení 386.
3.3. VÝBER VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV
(54)
Vzhľadom na možný veľký počet dovozcov sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo v prípade dovozcov o výbere vzorky. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný.
4. SUBVENCOVANIE
4.1. PREDBEŽNÉ POZNÁMKY
(55)
Treba pripomenúť, že ako čínska vláda, tak aj štyria čínski vyvážajúci výrobcovia predložili vyplnené dotazníky a súhlasili s kontrolami na mieste, ktoré mali overiť pravdivosť ich odpovedí.
(56)
Pokiaľ ide o čínsku vládu, Komisia po doručení vyplneného dotazníka čínskou vládou zaslala čínskej strane tri písomné upozornenia o nedostatkoch a list predchádzajúci overovaniu. Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na prípravu a odoslanie námietok vždy, keď o to bola požiadaná a keď to uznala za opodstatnené. Čínskej vláde bolo skutočne v dostatočnej miere umožnené predĺženie konečných termínov, t. j. dvojtýždňové predĺženie lehoty na vyplnenie dotazníka, ktoré tak celkovo predĺžilo lehotu na vyplnenie dotazníka na 49 dní, ako aj tri týždne na odpoveď na prvé písomné upozornenie o nedostatkoch, ktorým sa konečná lehota predĺžila na 40 dní.
(57)
Pred overovacou návštevou na mieste požiadala čínska vláda Komisiu o písomné zaslanie dodatočných informácií, konkrétne zoznamu všetkých otázok, ktoré mienila položiť v priebehu overovacej návštevy, ako aj zoznamu vládnych ministerstiev, ktoré sa návštevy na mieste mali zúčastniť. Bez týchto dokumentov by vraj Komisia nesplnila svoje záväzky, ktoré jej vyplývajú z pozície prešetrovateľa v zmysle dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „dohoda SVO“), a predovšetkým tých, ktoré sú obsahom článku 8 prílohy VI. Čínska vláda zároveň namietla, že by pre nedostatok týchto informácií nebola schopná zaručiť výsledok overovania.
(58)
Komisia zdvorilo odmietla žiadosť čínskej vlády. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia splnila všetky príslušné podmienky vyplývajúce z článku 8 prílohy VI k dohode SVO, ako aj z článku 26 základného nariadenia. Čínskej vláde bol zaslaný podrobný list predchádzajúci overovaniu potvrdzujúci program (každodenný rozpis dní a skupín subvenčných schém, ktoré sa majú prediskutovať) a vyžadujúci prítomnosť orgánov zodpovedných za príslušné schémy a úradníkov zapojených do prípravy pripomienok čínskej vlády. Komisia pred overovacími návštevami vysvetlila, že len čínska vláda vie, ktoré orgány sú zodpovedné za prešetrované schémy, ako aj to, ktorí úradníci sú najviac kompetentní zúčastniť sa na overovaní a odpovedať na otázky. Pokiaľ ide o zoznam samotných otázok, Komisia pred overovacou návštevou i počas nej vysvetlila, že takýto zoznam nepožaduje WTO ani legislatíva EÚ a že cieľom tohto prešetrovania je overiť odpovede čínskej vlády v dotazníku a príslušné dodatočné pripomienky, a preto sa overovanie bude riadiť štruktúrou týchto dokumentov. Komisia sa tiež snažila získať a objasniť ďalšie informácie potrebné pre prebiehajúce konanie, ale konkrétne otázky v tomto kontexte záviseli od odpovedí čínskej vlády na počiatočné overovanie jej odpovedí. Čínska vláda bola tiež pred overovacou návštevou informovaná, že neochota poskytnúť potrebné informácie alebo snažiť sa pomáhať prešetrujúcemu orgánu pri overovaní informácií a údajov potrebných na účely konania môžu vážne narušiť proces prešetrovania. Čínskej vláde boli tiež pripomenuté dôsledky ustanovení článku 28 základného nariadenia.
(59)
Počas overovacej návštevy na čínskom ministerstve obchodu v Pekingu sa Komisia snažila overiť informácie poskytnuté na základe podkladov použitých na prípravu odpovede čínskej vlády, podľa ustanovení článkov 11 a 26 základného nariadenia. Počas tohto overovania Komisia predčasne dospela k záveru, že nedostatok dostupných informácií a podkladov neumožňuje náležité overovanie odpovedí v dotazníku. Okrem toho niektoré informácie neboli vôbec predložené, aj keď boli konkrétne vyžiadané a niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia.
(60)
Čínska vláda tvrdila, že prešetrujúci orgán by mal primeraným spôsobom určiť nakoľko je informácia potrebná, aby to neviedlo k zneužitiu právomocí. Tiež tvrdila, že aj keď sa informácia nepovažuje za ideálnu vo všetkých aspektoch, mala by sa brať do úvahy. Na základe uvedených argumentov čínska vláda namietla, že spolupracovala v rámci svojich najlepších schopností a možností a že dotazník bol kompletne vyplnený. Čínska vláda sa tiež vyjadrila, že overovacia návšteva bola zle naplánovaná, keďže v liste predchádzajúcom overovaniu nebolo jasne uvedené, čo sa bude overovať a Komisia nevykonala osobitné overovacie návštevy v každej z vládnych inštitúcií. Takisto namietla, že Komisia jej spôsobila neprimeranú záťaž a požadovala nepodstatné a nepotrebné informácie.
(61)
V súvislosti s plánom overovacej návštevy treba pripomenúť, že čínska vláda súhlasila s načasovaním a plánovaním návštevy a miesta. Diskusie o čase overovacej návštevy prebehli v auguste 2010. Komisia spočiatku navrhovala, aby overovacia návšteva prebehla prvý októbrový týždeň roku 2010 a následne na základe čínskych žiadostí zmenila svoj návrh dvakrát, prvýkrát na druhý októbrový týždeň roku 2010 a nakoniec na tretí októbrový týždeň roku 2010. Neexistuje žiadny dôvod na akýkoľvek podnet týkajúci sa plánovania overovacích návštev, keďže Komisia urobila všetko preto, aby vyhovela každej riadne odôvodnenej požiadavke čínskej strany. Vzhľadom na požadované informácie je potrebné poznamenať, že čínska vláda nikdy nespochybnila formát dotazníka alebo spôsob, akým boli informácie požadované. Čínske ministerstvo obchodu v mene čínskej vlády predložilo vyplnený dotazník a následné námietky. Komisia požadovala informácie potrebné na to, aby sa dospelo k reprezentatívnemu zisteniu a aj v priebehu prešetrovania požadovala rovnaké údaje a informácie a žiadala od čínskej vlády vysvetlenia predložených informácií a ich vplyvu na prešetrované subvenčné schémy.
4.2. ŠPECIFICKÉ SCHÉMY
(62)
Na základe informácií uvedených v podnete a v odpovediach na dotazník Komisie boli prešetrené tieto schémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády:
I)
Preferenčné pôžičky výrobnému odvetviu natieraného papiera
II)
Programy týkajúce sa dane z príjmu:
-
preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sa považujú za podniky s vyspelými alebo novými technológiami
-
preferenčné daňové politiky pre výskum a vývoj
-
daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
III)
Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla:
-
výnimky z platenia DPH a cla na dovážané zariadenia
-
zníženie DPH na zariadenie vyrábané na domácom trhu
-
oslobodenie od mestských daní na údržbu a výstavbu a od príplatkov na vzdelávanie pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
IV)
Grantové programy:
-
známe značky
-
osobitné fondy na podporu zahraničného hospodárskeho a obchodného rozvoja
-
pomoc spoločnostiam, ktoré sú účastníkmi antidampingových konaní
-
fond obnovy technológie mestskej oblasti Šouguang
-
fond priemyselného parku Sužou týkajúci sa práv duševného vlastníctva
-
Subvencie z Fondu vyspelého priemyselného rozvoja
-
cena priemyselného parku Sužou za udržanie rastu
-
osobitný fond na čistenie znečistenej vody jazera Taihu v provincii Jiangsu
-
osobitné fondy na úspory energie priemyselného parku Sužou
-
osobitný fond mestskej správnej oblasti Sužou na zníženie celkových emisií najvýznamnejších znečisťujúcich látok na mestskej úrovni
-
subvencovanie šetrenia vodou a zníženia emisií
-
cena ochrany životného prostredia Úradu na ochranu životného prostredia pre oblasť Sužou
-
cena za úspory energie v oblasti Šouguang
V)
Vládou poskytovaný tovar a služby za nižšiu než primeranú odplatu („LTAR“)
-
poskytovanie práv na užívanie pozemkov
-
poskytovanie chemikálií na výrobu papiera
-
poskytovanie elektriny
4.2.1. PREFERENČNÉ PÔŽIČKY VÝROBNÉMU ODVETVIU NATIERANÉHO PAPIERA
a) Úvod
(63)
Čínski výrobcovia príslušného výrobku mali údajne prospech z pôžičiek s nízko úročenými úvermi, poskytovanými bankami spojenými s vládnou politikou a štátom vlastnenými komerčnými bankami (ďalej len „ŠKB“) v súlade s politikou čínskej vlády, ktorej účelom je poskytovať finančnú pomoc s cieľom podnecovať a podporovať rast a rozvoj papierenského priemyslu. Ako ilustrujú príklady päťročných plánov a priemyselnej politiky, bankový systém poskytoval výrobnému odvetviu papiera preferenčné finančné iniciatívy.
b) Použitie dostupných informácií
(64)
Na základne informácií uvedených v podnete Komisia preskúmala bankové pôžičky pre výrobné odvetvie natieraného papiera. Na tieto účely sa považovalo za potrebné požiadať čínsku vládu, aby v odpovediach na dotazník a v následných pripomienkach uviedla konkrétne informácie a údaje o sérii vládnych plánov a projektov, ktorých cieľom je podnietiť a podporiť rozvoj papierenského priemyslu v Číne. Tieto plány a projekty boli:
-
10. päťročný plán týkajúci sa hospodárskeho a sociálneho rozvoja obyvateľstva Číny (ďalej len „10. päťročný plán“)
-
„10. päťročný plán“ v papierenskom priemysle (ďalej len „plán výroby papiera“)
-
10. päťročný plán a špeciálny plán na vytvorenie projektu integrácie národného lesného hospodárstva a papierenského priemyslu na rok 2010 (ďalej len „projekt integrácie“)
-
rozhodnutie Štátnej rady č. 40 o uverejnení a vykonávaní „dočasných ustanovení o podpore rozvoja priemyselnej štruktúry“ (ďalej len „rozhodnutie č. 40“)
-
informačný katalóg oblastí týkajúci sa zmeny priemyselnej štruktúry (ďalej len„katalóg oblastí“)
-
pokyny pre 11. päťročný plán národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja na obdobie 2006 - 2010 (ďalej len „11. päťročný plán“)
-
obežník Štátnej rady o realizácii hlavných cieľov (11. päťročného plánu) a rozdelení úloh (ďalej len „obežník o vykonávaní 11. päťročného plánu“)
-
politika rozvoja papierenského priemyslu na rok 2007 (ďalej len „plán výroby papiera na rok 2007“)
-
plán rozvoja provincie Guandong
-
11. päťročný plán mesta Žanjiang
-
11. päťročný plán mestskej správnej oblasti Jining
(65)
Čínska vláda poskytla iba časť požadovaných informácií týkajúcich sa plánov. Len dva z požadovaných plánov boli poskytnuté ako úplné t. j. v čínskej verzii spolu s anglickým prekladom (rozhodnutie č. 40 a informačný katalóg oblastí týkajúci sa zmeny priemyselnej štruktúry). V prípade troch regionálnych plánov, ktoré Komisia pôvodne požadovala, čínske orgány namietli, že nie sú relevantné, keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sa v týchto regiónoch nenachádzajú. Preto ich ani neposkytli. Komisia to akceptovala, ale vyžiadala si rozvojové plány týkajúce sa oblastí (regióny, provincie, mestské správne oblasti), kde spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sídlia. Čínska vláda poskytla kópie 11. päťročného plánu provincie Jiangsu a 11. päťročného plánu provincie Šandong, avšak len v čínštine bez akéhokoľvek prekladu, dokonca ani len prekladu obsahu. V súvislosti s dvomi plánmi, ktoré neboli poskytnuté, sa čínska vláda vyjadrila, že sa týkajú obdobia medzi rokmi 2000 a 2005 a teda nie sú relevantné. Komisia to akceptovala. Ostatné plány boli poskytnuté len v čínštine (projekt integrácie, 11. obežník o vykonávaní 11. päťročného plánu, plán výroby papiera na rok 2007) spolu s obsahom v angličtine. Čínska vláda tvrdila, že požiadavky Komisie predstavovali prílišnú záťaž a že mala len obmedzené zdroje, a preto nemohla uvedené texty preložiť.
(66)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti treba poznamenať, že Komisia si vyžiadala informácie, ktoré považovala za potrebné na prešetrovanie, keďže uvedené dokumenty boli identifikované v podnete. Komisia navyše opakovane zdôrazňovala, že je nutné poskytnúť požadované dokumenty v angličtine. V prípade takýchto dôležitých dokumentov ide o nevyhnutnosť, keďže len na základe obsahu nebolo možné určiť, ktorá časť dokumentu je podstatná pre prešetrovanie. Okrem toho plány poskytnuté v čínštine neboli obšírne a zdá sa, že kópie príslušnej dokumentácie v angličtine pochádzajú buď z nezávislých zdrojov (právne firmy, ktoré sa špecializujú na čínske právo), alebo z antisubvenčných prešetrovaní, ktoré v Číne vykonali Spojené štáty americké (ďalej len „USA“).
(67)
Komisia mala teda možnosť overiť len tieto dokumenty: rozhodnutie č. 40, katalóg oblastí a plán výroby papiera na rok 2007, ktorého anglická verzia bola súčasťou podnetu a ktorú poskytol aj vyvážajúci výrobca.
(68)
S cieľom prešetriť mieru vládnej intervencie na čínskom finančnom trhu a získať potrebný prehľad o finančnom sektore v ČĽR si Komisia vyžiadala informácie o percentuálnom podiele, ktorým vláda vlastní vo finančných inštitúciách, ako aj o počte/percentuálnom podiele pôžičiek udelených bankami s majetkovou účasťou štátu. Čínska vláda tvrdila, že nemá k dispozícii žiadne záznamy o akciovom podiele v bankách, napriek tomu, že v článku 61 zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) je stanovené, že banky podávajú správy s týmito údajmi „bankovému regulačnému orgánu Štátnej rady a Čínskej národnej banke“. Pokiaľ ide počet/percentuálne podiely pôžičiek udelených štátnymi bankami, čínska vláda potvrdila, že aj keď sa príslušné údaje uchovávajú, nemôžu byť poskytnuté. Komisia navyše uľahčila čínskej vláde prácu tým, že požiadavku na informácie o percentuálnom podiele, ktorý vláda vlastní vo finančných inštitúciách obmedzila len na také finančné inštitúcie, ktoré poskytovali pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Avšak čínska vláda neposkytla ani príslušné údaje týkajúce sa tohto obmedzeného segmentu finančných inštitúcií podnikajúcich v Číne.
(69)
S cieľom prešetriť úverové politiky čínskych bánk (t. j. metódy používané v súvislosti so stanovovaním miery úrokových sadzieb, s posudzovaním pôžičiek atď.) bola čínska vláda požiadaná, aby poskytla informácie týkajúce sa politík, ktoré uplatňujú príslušné štátne orgány, konkrétne Čínska národná banka a Komisia pre reguláciu bánk. Čínska vláda neposkytla žiadne príslušné údaje o úverovej politike. Čínska národná banka neposkytla žiadny dokument, nariadenie alebo pokyny adresované bankovému systému, aby zdôvodnila svoju úlohu pri stanovovaní úrokových sadzieb a svoj vzťah k bankovému systému. Okrem toho napriek výslovnej žiadosti nebolo poskytnuté žiadne vysvetlenie, pokiaľ ide o uplatňovanie zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) a najmä článkov 34, 38 a 39, ktorými sa stanovujú základné pravidlá riadenia pôžičiek a ostatných aktivít obchodných bánk.
(70)
S cieľom prešetriť úverové politiky čínskych bánk, ktoré počas OP poskytovali úvery spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, Komisia požiadala čínsku vládu o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami, ktoré poskytli úvery spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, aby overila informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu NBP v Číne. Čínska vláda tvrdila, že z jej pozície nebolo možné takýmto spôsobom zasiahnuť do chodu štátom vlastnených bánk a tieto stretnutia sprostredkovať. Preto neboli od čínskych bánk zozbierané žiadne dôkazy či áno alebo nie, a ak áno, tak ako tieto banky vyhodnocujú úverové riziko pri poskytovaní pôžičiek.
(71)
Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu bolo nevyhnutné, popri zohľadnení príslušných dokumentov čínskej vlády predložených inými stranami, využiť informácie zo sekundárnych zdrojov, vrátane podnetu a verejne dostupných informácií z internetu. Čínska vláda napadla použitie dostupných faktov, ale neposkytla žiadne ďalšie nové dôkazy.
(72)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia boli tiež požiadaní o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami, ktoré poskytli im úvery počas OP, aby sa overili informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu NBP v Číne. K takýmto stretnutiam však nedošlo. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tlmočili opakované žiadosti Komisie o stretnutie, ale príslušné banky odmietli na prešetrovaní spolupracovať. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia boli oboznámení s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu sa považovalo za nevyhnutné založiť akékoľvek zistenia súvisiace s pôžičkami poskytovanými bankami spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom na dostupných faktoch. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia napadli použitie dostupných faktov, ale neposkytli žiadne ďalšie nové dôkazy.
(73)
Jeden čínsky vyvážajúci výrobca bol požiadaný, aby poskytol konkrétne informácie týkajúce sa konkrétnej dohody o reštrukturalizácii dlhu s tromi čínskymi bankami. Uvedený vyvážajúci výrobca odmietol poskytnúť potrebné informácie. Z tohto dôvodu nebolo možné overiť zodpovedajúcu všeobecnú dohodu a s ňou súvisiace zmluvné pôžičky, ani špecifické body ako trvanie pôžičiek, splátkové kalendáre a úrokové sadzby. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol oboznámený s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu sa považuje za nevyhnutné založiť akékoľvek zistenia súvisiace s príslušnými pôžičkami poskytovanými bankami tomutovýrobcovi na dostupných faktoch. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca napadol použitie dostupných faktov, ale neposkytol žiadne ďalšie nové dôkazy.
c) Zistenia z prešetrovania
i) Vládne intervencie vo finančnom bankovom systéme v súvislosti s prednostným udeľovaním pôžičiek papierenskému priemyslu.
- Úloha vládnych plánov
(74)
Prešetrovaním sa zistilo, že existujú špecifické plány politiky týkajúce sa papierenského priemyslu. V plánoch sa uvádza, že výkonnosť papierenského priemyslu a implementácia osobitných politík (napr. vykonávacích dekrétov) týkajúcich sa plnenia cieľov týchto plánov sú podrobne monitorované štátnymi orgánmi. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že v špecifických plánoch politiky sú zakotvené prednostné pôžičky pre papierenský priemysel.
(75)
Z preskúmania rozhodnutia č. 40 a konkrétnej časti plánu výroby papiera na rok 2007 týkajúcej sa financovania jasne vyplynulo, že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu.
(76)
S odvolaním sa na rozhodnutie č. 40 treba poznamenať, že uvedený zákon je nariadením Štátnej rady - najvyššieho správneho orgánu v ČĽR - a je preto právne záväzný pre ostatné verejné subjekty, ako aj pre hospodárske subjekty. V uvedenom rozhodnutí sú priemyselné odvetvia rozdelené na „podporované, obmedzené a vylúčené projekty“. Spomínaný zákon je návodom k uplatňovaniu priemyselnej politiky, ktorý má spolu s informačným katalógom ukázať, akým spôsobom chce čínska vláda svojou politikou podporovať skupiny podnikateľských subjektov, resp. odvetvia ako napr. odvetvie papierenského priemyslu, ktoré sú v informačnom katalógu zaradené do kategórie „Podporované odvetvia“. So zreteľom na počet odvetví uvedených v kategórii „Podporované“ treba poznamenať, že ich je celkom 26, pričom tvoria iba určitý podiel čínskeho hospodárstva. Navyše len určitým činnostiam v rámci týchto 26 odvetví je pridelený štatút „podporovaného odvetvia“. V rozhodnutí č. 40 sa zároveň uvádza, že v zmysle článku 17 sú „podporované investičné projekty“ zvýhodnené formou určitých privilégií a stimulov (finančná podpora, výnimky z dovozného cla, výnimky z platenia DPH, daňové výnimky). Na druhej strane je rozhodnutím č. 40 prisúdené štátnym orgánom právo priamo zasiahnuť do regulácie trhu v prípade „obmedzených a vylúčených projektov“. Dokonca sa v článku 18 a 19 uvádza požiadavka na príslušný orgán zastaviť poskytovanie pôžičiek finančnými inštitúciami; zároveň sa v nich štátnemu správnemu orgánu pre cenotvorbu prikazuje zvýšiť cenu elektrickej energie a nariadiť dodávateľom elektriny prerušiť dodávku elektrickej energie pre „obmedzené a vylúčené projekty“. Z uvedeného je zrejmé, že rozhodnutím č. 40 sa všetkým hospodárskym inštitúciám určujú záväzné pravidlá v podobe usmernení o propagácii a podpore „podporovaných odvetví“, medzi ktoré patrí aj odvetvie papierenského priemyslu.
(77)
Plán výroby papiera na rok 2007 zavádza osobitné podmienky, oblasti smerovania a ciele pre papierenský priemysel. Jeho súčasťou je opis stavu, v ktorom sa čínsky papierenský priemysel nachádza (napr. počet podnikov, výroba, spotreba a vývoz, štatistiky týkajúce sa použitých surovín). Sú v ňom vytýčené politiky a ciele papierenského priemyslu vzhľadom na štruktúru odvetvia, použité suroviny, využívanie technológií a vybavenia, charakter výrobkov a organizačnú štruktúru výrobcov papiera. Zároveň sú v ňom stanovené „kritériá oprávnenosti“ v podobe požiadaviek na pomer aktív a pasív konkrétne pre papierenský priemysel, ďalej konkrétnych úverových ratingov pre papierenský priemysel a konkrétnych cieľov v rámci úspor z rozsahu, podielov na trhu, spotreby energií a vody, ktoré spoločnosti musia spĺňať alebo docieliť. Od spoločností sa vyžaduje vypracovanie rozvojových plánov vychádzajúcich z plánu výroby papiera na rok 2007. Zároveň sa v pláne nariaďuje miestnym provinciám a regiónom účasť na vykonávaní plánu, pričom investíciám a financovaniu papierenského priemyslu je venovaná celá jedna kapitola. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že v pláne sa jasne uvádza, že finančné inštitúcie nesmú poskytnúť pôžičku na žiadny projekt, ktorý nespĺňa všetky predpisy. Celkovo teda z preskúmaného textu, ako aj z vyjadrení vyplynulo, že plán výroby papiera na rok 2007 je špecifickým štátnym nástrojom zameraným na reguláciu papierenského priemyslu v Číne a nemožno ho vnímať inak ako nástroj povinnej priemyselnej politiky, ktorý musia príslušné zainteresované strany v Číne (štátne orgány, finančné inštitúcie a výrobcovia) vykonávať konkrétnym spôsobom.
(78)
Čínska vláda namietla, že plán výroby papiera na rok 2007 treba vnímať ako plán nezáväzných usmernení. Zároveň namietla, že v rovnakom kontexte nie je žiadny z vládnych plánov a projektov právne záväzný, a preto v rámci týchto plánov a projektov nie je možné udeliť žiadny finančný príspevok alebo výhodu. Napriek tomu je z jednoduchého prečítania plánu výroby papiera na rok 2007 a z uvedených konkrétnych opatrení zrejmé, že plán nemožno považovať za nezáväzné usmernenie. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v texte plánu výroby papiera na rok 2007 sa medzi iným uvádza „politika priemyselného rozvoja je formulovaná na základe požiadaviek zdokonalenia reformy socialistickej trhovej ekonomiky a súvisiacich zákonov a nariadení, aby sa ustanovilo fungovanie transparentného trhu a pozitívneho rozvoja životného prostredia, vyriešili sa problémy rozvoja papierenského priemyslu a nasmeroval sa zdravý vývoj tohto výrobného odvetvia“. Vzhľadom na ostatné plány a projekty uvedené v odôvodnení 64 je potrebné poznamenať, že minimálne jeden odkazuje na vykonávací obežník 11. päťročného plánu. Je ťažké pochopiť, ako môže údajne nezáväzný dokument (vládny plán) obsahovať právne záväzný vykonávací akt (v tomto prípade obežník Štátnej rady).
(79)
Okrem toho je v článku 34 zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) napísané, že banky „udeľujú pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a riadiac sa štátnou priemyselnou politikou.“ V tomto konkrétnom prípade je štátnou priemyselnou politikou plán výroby papiera na rok 2007. Z tohto dôvodu je jediným logickým záverom fakt, že pôžičky prijaté výrobcami NBP od ŠKB podliehajú vládnym usmerneniam.
(80)
Preskúmaná bola aj úloha Štátnej komisie rozvoja a reforiem (ďalej len „ŠKRR“). Čínska vláda uviedla, že ŠKRR je agentúrou Štátnej rady, ktorá koordinuje makroekonomickú politiku a riadi vládne investície. Tento štátny orgán vydal okrem iného aj plán výroby papiera na rok 2007. Napriek tomu, že boli zvlášť vyžiadané, neboli predložené žiadne informácie o právnom rámci, ktorým bola ŠKRR zriadená a podľa ktorého funguje, ako napr. informácie o jej stanovách. Jediným argumentom čínskej vlády bolo, že Štátna rada ako najvyšší vládny správny orgán posiela inštrukcie, ktorými sa ŠKRR musí riadiť a že takéto informácie sú pre vyšetrovanie v každom ohľade irelevantné. Takýto argument nie je možné akceptovať. Stanovy orgánu, ktorý vydáva vládne plány sa považujú za relevantné pre prešetrovanie vzhľadom na skutočnosť, že v tomto konaní sú prešetrované vládne plány a projekty. Komisia chcela poznať aj dôvody prečo ŠKRR pravidelne zhromažďuje podrobné informácie poskytované spoločnosťami. Čínska vláda vysvetlila, že informácie mohli byť zhromaždené združeniami zástupcov priemyslu a inými verejnými zdrojmi. Napriek tomu existencia systematického mechanizmu zhromažďovania údajov spoločností použitých na tvorbu vládnych plánov a projektov potvrdzuje, že tieto plány a projekty sú považované za dôležitú súčasť štátnej priemyselnej politiky.
(81)
Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté finančnými inštitúciami v súvislosti s papierenským priemyslom musí zohľadňovať potrebu splnenia cieľov príslušných plánov politiky. Spoločnosti, ktoré sa na základe týchto konkrétnych plánov politiky dostali do kategórie „Podporované odvetvia“, sú v skutočnosti považované za spoločnosti s vysokým úverovým ratingom, a to priamo ovplyvňuje posudzovanie kredibility podľa čínskeho finančného systému. Okrem toho z preskúmania konkrétnej časti plánu výroby papiera na rok 2007 týkajúcej sa financií a z oznámenia o úverovom ratingu, ktoré poskytol jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, jasne vyplýva, že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu a spoločnosti majú vysoký úverový rating preto, že spĺňajú podmienky konkrétnych plánov politík. Je dôležité poznamenať, že konkrétne oznámenie o úverovom ratingu doručené v priebehu prešetrovania je priamym prepojením medzi pozitívnymi budúcimi perspektívami spoločnosti a existenciou plánov papierenskej politiky a splnením jej cieľov. Existujú dôkazy aj o tom, že štátne orgány monitorujú výkonnosť spoločností, keďže každoročne kontrolujú ich obchodné licencie a v tejto súvislosti si vedú finančné a výkonnostné štatistiky. Okrem toho na základe informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami existujú dôkazy aj o tom, že Čínska národná banka v súlade s ustanoveniami článku 9 nariadenia o registrácii a konzultácii bánk monitoruje situáciu s pôžičkami v spoločnostiach prostredníctvom ročných kontrol pôžičiek, ktoré spoločnosti dostanú za každý rok.
(82)
Všetky uvedené skutočnosti dokazujú prepojenie medzi konkrétnymi plánmi politík a financovaním papierenského priemyslu.
- Vládne intervencie v bankovom sektore
(83)
Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, z prešetrovania vyplynulo, že dvom z nich boli vo väčšine prípadov automaticky udelené najnižšie možné úrokové sadzby v rámci limitov stanovených Čínskou národnou bankou, kým ďalší dvaja vyvážajúci výrobcovia ťažili z výraznej úpravy splátkového kalendára, ku ktorej došlo v roku 2008. Čínske štátom vlastnené banky v skutočnosti odkúpili všetky pôžičky splatné zahraničným bankám, pričom pôžičky s upraveným splátkovým kalendárom nepredstavovali značnú rizikovú prémiu v porovnaní s referenčnou úrokovou sadzbou Čínskej národnej banky.
(84)
Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že pre čínsky finančný trh sú vládne intervencie charakteristické, pretože väčšinu hlavných bánk vlastní štát. Čínske orgány poskytli len veľmi obmedzené informácie týkajúce sa akciových/majetkových podielov v čínskych bankách. Ako je uvedené ďalej, Komisia však napriek tomu zozbierala dostupné informácie s cieľom dospieť k reprezentatívnemu zisteniu. Pri vykonávaní analýzy skutočnosti, či sú banky subjektmi, ktorým je udelená vládna právomoc alebo vykonávajú vládne príkazy, Komisia skúmala informácie týkajúce sa nielen štátneho vlastníctva bánk, ale tiež iné charakteristiky ako napríklad prítomnosť zástupcov vlády v predstavenstve, vládnu kontrolu nad činnosťami, plnenie vládnych politík alebo záujmov, ako aj to, či boli tieto subjekty vytvorené štatutárne.
(85)
Z dostupných informácii sa dospelo k záveru, že štátne čínske banky ovládajú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi hráčmi na čínskom finančnom trhu; podľa výskumu Deutsche bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, podiel štátnych bánk môže predstavovať viac ako dve tretiny čínskeho trhu. Z tohto dôvodu bolo v prehodnotení obchodnej politiky Číny, vykonanom WTO uvedené, že „vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora“ (5). Je dôležité poznamenať, 4 štátne banky (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Stavebná banka a Priemyselná a obchodná banka) predstavujú podľa všetkého viac ako polovicu čínskeho bankového sektora. Tzv. „politické banky“ (t. j. banky spojené so štátnou politikou) a ostatné štátne banky sú z viac ako 50 % vo vlastníctve štátu. Komisia tiež požadovala informácie týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v spomínaných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s papierenským priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa predstavenstva a valného zhromaždenia akcionárov, zápisnice z porád akcionárov/riaditeľov, národnosť akcionárov/riaditeľov, úverové politiky a posudzovanie rizík vzhľadom na pôžičky poskytované spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Napriek tomu čínska vláda ani banky takéto informácie neposkytli. Komisiu opätovne odkázali na informácie z výročných správ bánk, ktoré predložili. Avšak informácie uvedené vo výročných správach bánk neobsahovali (a nemohli obsahovať) požadovanú úroveň podrobnosti informácií.
Komisia preto musela použiť informácie, ktoré boli k dispozícii. Na základe dostupných údajov dospela k záveru, že spomínané banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne. Príslušné údaje použité s cieľom dopracovať sa k uvedeným zisteniam sú získané z informácií poskytnutých čínskou vládou, výročných správ čínskych bánk, ktoré čínska vláda poskytla alebo sú verejne dostupné, ďalej z informácií z výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, z informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami a z informácií v podnete. Pokiaľ ide o zahraničné banky, nezávislé zdroje odhadujú, že predstavujú malú časť čínskeho bankového sektora, takže v úverových politikách zohrávajú zanedbateľnú úlohu, pričom z príslušných informácií vyplýva, že pravdepodobne tvoria len 1 % čínskeho trhu (6). Príslušné verejne dostupné informácie tiež potvrdzujú, že čínske banky, najmä veľké komerčné banky sa stále spoliehajú na štátnych akcionárov a vládu, pokiaľ ide o obnovu kapitálu, ak dôjde k nedostatku kapitálovej primeranosti spôsobeného rastom úverov (7). Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sú to väčšinou štátne banky. Na základe dostupných informácií sa v skutočnosti zistilo, že minimálne 13 z 19 oznámených bánk sú banky vo vlastníctve štátu vrátane dvoch politických bánk (Čínska exportná a importná banka a Čínska rozvojová banka) a veľkých komerčných bánk v Číne ako Poľnohospodárska banka Číny, Čínska banka, Čínska stavebná banka a Čínska priemyselná a obchodná banka.
Aj v súvislosti s ostatnými štátnymi bankami, Komisia požadovala tie isté už uvedené informácie týkajúce sa vládnej kontroly a plnenia vládnych politík alebo záujmov v súvislosti s papierenským priemyslom. Opäť neboli poskytnuté žiadne podrobné informácie, pričom Komisia bola opäť odkázaná na informácie v príslušných výročných správach bánk, ktorých väčšina bola len v čínštine a bez prekladu do angličtiny. Avšak informácie uvedené vo výročných správach bánk nemohli poskytnúť požadovanú úroveň podrobnosti informácií. Čo sa týka politických bánk, prešetrovaním sa zistilo, že neexistujú žiadne jasné právne ustanovenia regulujúce ich úlohu a vzťah s vládou. Napriek tomu z vyhlásení čínskej vlády počas overovacích návštev na mieste sa zdá, že politické banky podporujú politiku vlády v Číne a ich činnosť nie je zameraná na zisk. Všetky uvedené body potvrdzujú, že štyri banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne.
(86)
Komisia preskúmala rozdiel medzi politickými bankami (podľa dostupných informácií sú to Čínska exportná a importná banka, Čínska rozvojová banka a Poľnohospodárska rozvojová banka Číny) a štátnymi komerčnými bankami. Komisia si vyžiadala vysvetlenie rozdielu medzi týmito dvomi odlišnými typmi finančných inštitúcií. Čínska vláda sa vyjadrila, že v prípade politických bánk neexistujú žiadne právne ustanovenia v písomnej forme týkajúce sa regulácie ich sektora, pričom čínske orgány v súčasnosti pracujú na návrhu zákona o týchto bankách. Tiež tvrdila, že jedna politická banka (konkrétne Čínska rozvojová banka) by sa za ňu nemala považovať, pretože sa stala akciovou spoločnosťou a je v prechodnej fáze. Predložené informácie potvrdzujú, že s politickými bankami sa zaobchádza inak ako so štátnymi komerčnými bankami. Napriek absencii akýchkoľvek pravidiel, ktorými by sa riadil sektor politických bánk alebo spôsob, akým tieto banky operujú na čínskom finančnom trhu, sa z uvedených obežníkov Čínskej národnej banky zdá, že v prípadoch, kde sú výslovne spomenuté, majú v porovnaní so štánymi komerčnými bankami osobitný status. Čo sa týka statusu Čínskej rozvojovej banky je potrebné poznamenať, že čínsky štát (prostredníctvom čínskeho ministerstva financií) vlastní v tejto banke viac ako 50 % akcií a teda jej premena na akciovú spoločnosť nemá žiadny vplyv na vládnu kontrolu.
(87)
Ďalším faktorom, ktorý narúša situáciu na čínskom finančnom trhu je úloha, ktorú zohráva Čínska národná banka pri stanovovaní konkrétnych limitov stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie. Z prešetrovania vyplynulo, že Čínska národná banka má v skutočnosti špecifické pravidlá regulujúce spôsob fluktuácie úrokových sadzieb v Číne. Podľa dostupných informácií sú tieto pravidlá stanovené v obežníku Čínskej národnej banky o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a pôžičky - Yinfa z roku 2004 č. 251 (ďalej len „obežník 251“). Finančné inštitúcie boli požiadané, aby poskytli úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej miery úrokovej sadzby Čínskej národnej banky. Pre pôžičky komerčných bánk a pôžičky politických bánk správajúcich sa komerčne neexistuje žiadny limit horného rozsahu, ale len limit dolného rozsahu. Pre mestské úverové družstvá a vidiecke úverové družstvá existujú limity horného aj dolného rozsahu. V prípade preferenčných pôžičiek a pôžičiek, pre ktoré má Štátna rada konkrétne predpisy, sa úrokové sadzby neposúvajú smerom nahor. Komisia sa snažila získať od čínskej vlády objasnenie definície a jej znenie v obežníku 251, ako aj jej predchádzajúcich právnych predpisov (obežník Čínskej národnej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby pôžičiek pre finančné inštitúcie - YinFa [2003] č. 250). Čínska vláda uviedla, že uvedené obežníky tvorili súčasť trhovej reformy úrokových sadzieb v Číne, ale neposkytla žiadne ďalšie vysvetlenie. Čínska vláda bola tiež požiadaná, aby vysvetlila čo sú preferenčné pôžičky a ostatné pôžičky špecifikované Štátnou radou.
Čínska vláda tvrdila, že v znení príslušných čínskych textov sú odkazy na existenciu iných pôžičiek špecifikovaných Štátnou radou. Neposkytla žiadne ďalšie vyjadrenie alebo príslušnú dokumentáciu, aby vysvetlila, prečo sú preferenčné pôžičky definované v čínskej legislatíve. Čo sa týka iného typu pôžičiek, aj keby sme prijali zdôvodnenie čínskej vlády, nie je jasné, prečo legislatívny orgán považoval za potrebné zaviesť možnosť ďalších pôžičiek stanovených Štátnou radou. Komisia tiež požadovala vysvetlenie existencie „politických pôžičiek“ správajúcich sa komerčne, ktorú sú spomenuté v obežníku 251. V tejto súvislosti čínska vláda neposkytla žiadne zdôvodnenie alebo informácie. Čínska vláda bola tiež požiadaná, aby poskytla akékoľvek aktualizácie alebo nadväzné právne predpisy vydané v uvedenom obežníku v súvislosti s úverovou politikou komerčných a politických bánk, tieto informácie však neposkytla.
(88)
Napokon je potrebné poznamenať, že čínska vláda neposkytla žiadne iné údaje alebo štatistiky týkajúce sa štruktúry čínskeho bankového systému.
(89)
Na základe odôvodnení 74 až 88) a s ohľadom na nespoluprácu Číny (a na úvahy v odôvodnení 90), Komisia dospela k záveru, že finančný trh Číny je narušený vládnymi intervenciami a je pravdepodobné, že úrokové sadzby účtované nevládnymi bankami a ostatnými finančnými inštitúciami budú zosúladené s vládnymi sadzbami. Preto úrokové sadzby účtované nevládnymi bankami a ostatnými finančnými inštitúciami nemôžu byť považované za vhodné obchodné referenčné sadzby pri určovaní toho, či sú vládne pôžičky zvýhodnením.
ii) Finančný príspevok
(90)
Okrem toho sa vzhľadom na všetky dôkazy dospelo k záveru, že veľká väčšina pôžičiek dvom spolupracujúcim výrobcom je poskytovaná politickými alebo inými štátnymi bankami, ktoré sa považujú za verejné subjekty, pretože sú úzko prepojené s vládou. Viac ako 50 % z nich vlastní štát a sú teda riadené vládou. Existujú aj ďalšie dôkazy o tom, že tieto banky efektívne vykonávajú vládne príkazy, keďže, ako je vysvetlené v odôvodnení 65, existuje jasná intervencia štátu (prostredníctvom Čínskej národnej banky) do spôsobu, akým komerčné banky rozhodujú o úrokových sadzbách pre pôžičky udeľované čínskym spoločnostiam, kým v niektorých prípadoch vysvetlených v odôvodnení 83 bola spoločnostiam kvázi automaticky pridelená najnižšia možná sadzba v rámci limitov stanovených štátom. Za týchto okolností úverové praktiky týchto subjektov priamo súvisia s vládou. Skutočnosť, že banky vykonávajú vládne príkazy tiež potvrdzuje spôsob, akým sa vykonávajú plán výroby papiera na rok 2007, rozhodnutie č. 40 a článok 34 zákona o komerčných bankách, pokiaľ ide o plnenie vládnych priemyselných politík (pozri odôvodnenia 74 až 81). Existuje množstvo indícií, podporených objektívnymi štúdiami a správami, že do čínskeho finančného sektora stále vo veľkej miere zasahuje vláda (pozri odôvodnenie 312). Nakoniec Čína neposkytla informácie, ktoré by umožnili lepšie pochopiť vzťah štátnych bánk a vlády (pozri odôvodnenia 68 až 70 a odôvodnenia 84 až 86). Preto v prípade pôžičiek poskytovaných politickými alebo inými štátnymi bankami, Komisia dospela k záveru, že existuje finančný príspevok pre výrobcov natieraného papiera vo forme priameho prevodu vládnych finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod i) základného nariadenia.
iii) Výhoda
(91)
Podľa článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia to predstavuje poskytnutie výhody v takom rozsahu, že vládne pôžičky sú udeľované za lepších podmienok, za akých by ich mohol prijímateľ získať na trhu. Keďže sa dospelo k záveru, že nevládne pôžičky v Číne nepredstavujú vhodnú trhovú referenčnú hodnotu, bola použitá metóda opísaná v odôvodneniach 96 až 102.
iv) Špecifickosť
(92)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na takúto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je príslušná subvencia špecifická podľa článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Preto Komisia v zmysle požiadavky článku 4 ods. 5 základného nariadenia, že určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, musela založiť svoje zistenia na dostupných faktoch v súvislosti s článkom 28 základného nariadenia. Je potrebné poznamenať, že v článku 28 ods. 6 sa uvádza, že „ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne, čím dôjde k zadržiavaniu dôležitých informácií, výsledok pre túto stranu môže byť menej priaznivý, ako keby bola spolupracovala.“ Zohľadnené fakty zahŕňali:
-
dôkaz o špecifickosti predložený navrhovateľom.
-
zistenia (pozri odôvodnenia 77 a 78), že do papierenského priemyslu plynú cez konkrétny sektorový plán, ako napr. plán výroby papiera, špecifické subvencie.
-
dôkazy (pozri odôvodnenie 76, že papierenský priemysel je „podporované odvetvie“ (rozhodnutie č. 40).
-
ustanovenia článku 34 zákona č. 13 (z roku 2003) o komerčných bankách (pozri odôvodnenie 79), v ktorom sa uvádza, že komerčné banky udeľujú pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnej politiky v oblasti priemyslu, t. j. v tomto prípade v duchu plánu výroby papiera.
-
zistenia (pozri odôvodnenie 81), že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu a spoločnosti majú vysoký úverový rating preto, že spĺňajú podmienky konkrétnych plánov politík.
(93)
Na základe uvedeného a pre nespoluprácu čínskej vlády dostupné dôkazy naznačujú, že subvencie udelené spoločnostiam pôsobiacim v papierenskom priemysle nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Keďže čínska vláda nespolupracovala, neexistuje nič, čo by naznačovalo, že nárok na subvenciu vzniká na základe objektívnych kritérií alebo podmienok podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
d) Záver
(94)
Financovanie papierenského priemyslu by sa preto malo považovať za subvencovanie.
(95)
Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť, by sa toto subvencovanie malo považovať za vyrovnateľné.
e) Výpočet výšky subvencie
(96)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia, za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje rozdiel medzi čiastkou, ktorou spoločnosť spláca vládnu pôžičku a čiastkou, ktorou by spoločnosť splácala porovnateľnú komerčnú pôžičku, získanú na trhu.
(97)
Ako je už vysvetlené, keďže pôžičky poskytované čínskymi bankami sú výsledkom značných vládnych intervencií v bankovom sektore a nereflektujú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej vytvorená vhodná trhová referenčná hodnota. Okrem toho pre nespoluprácu čínskej vlády Komisia tiež na základe dostupných faktov určila vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu.
(98)
Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby, upravené tak, aby odzrkadľovali normálne trhové riziko. V kontexte, kde sa súčasná finančná situácia vývozcov vyvíja na narušenom trhu, pričom od čínskych bánk neexistujú žiadne spoľahlivé informácie o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné neposudzovať kredibilitu čínskych vývozcov na základe jej nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku, ktorá odzrkadlí možný vplyv čínskeho narušeného trhu na ich finančnú situáciu.
(99)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti vysvetlené v odôvodneniach 68 až 72, Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe, akým sú pôžičky udeľované vyvážajúcim výrobcom. Strany takéto informácie neposkytli, hoci na to boli opakovane vyzvané. Vzhľadom na takúto nespoluprácu a na všetky dostupné fakty a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného nariadenia, sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne je udelený najvyšší stupeň dlhopisov „neinvestičnej povahy“ (BB od spoločnosti Bloomberg), pričom na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej národnej banky sa uplatnia primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom. V prípade pôžičiek prijatých v cudzej mene, Komisia na štandardnú úverovú sadzbu uvedenú v príslušných čínskych úverových zmluvách uplatňuje primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom (sadzba LIBOR). Avšak vzhľadom na úplnú nespoluprácu čínskej vlády v súvislosti s poskytovaním informácií o štátnych bankách alebo o prístupe k nim, sa považuje za vhodné použiť úverový rating BB (neinvestičný stupeň - špekulatívny) v súlade s článkom 28 ods. 6 základného nariadenia vzhľadom na úplnosť dostupných faktov.
(100)
Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na základe rozdielu úrokovej sadzby, vyjadreného ako percentuálny podiel a vynásobeného zostatkovou hodnotou pôžičky, t. j. úrokov nezaplatených počas OP. Táto hodnota sa potom rozložila na celkový obrat spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(101)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 73, jeden vyvážajúci výrobca odmietol poskytnúť dôležitú dohodu o reštrukturalizácii dlhu. Preto nebolo možné overiť základné informácie uvedené v súvislosti s pôžičkami, ktoré boli predmetom tejto zmluvy, ako napr. úroková sadzba, splatnosť úveru, splátkový kalendár atď. Tento vyvážajúci výrobca nevedel tiež preukázať splatenie istín z pôžičiek, ktoré boli predmetom tejto zmluvy. Preto sa pri výpočte výhody tieto pôžičky považovali za grant a boli počas OP pripočítané k úrokom nezaplateným počas OP, ako je vysvetlené v odôvodnení 100.
(102)
Sadzba subvencie pre vyvážajúceho výrobcu stanovená v súlade s touto subvenčnou schémou v priebehu OP predstavuje 5,37 % pre skupinu APP a 1,26 % pre skupinu Chenming.
4.2.2. PROGRAMY TÝKAJÚCE SA DANE Z PRÍJMU
- Preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sú považované za podniky s vyspelými a novými technológiami
(103)
V rámci tejto schémy môže spoločnosť, ktorá sa úspešne uchádzala o certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami, využívať zníženú 15 % sadzbu dane z príjmu v porovnaní s bežnou 25 % sadzbou.
a) Právny základ
(104)
Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 28 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007) a administratívnych opatrení, ktorými sa určujú podniky s vyspelými a novými technológiami. V oznámení štátneho daňového orgánu o otázkach súvisiacich s platbou dane z príjmu podnikmi s vyspelými a novými technológiami (Guo Šui Han [2008] č. 985) je táto schéma takisto uvedená spolu s ďalšími podrobnosťami o jej vykonávaní.
b) Oprávnenosť
(105)
V článku 10 administratívnych opatrení, ktorými sa určujú podniky s vyspelými a novými technológiami, je uvedený zoznam kritérií, ktoré musia spoločnosti splniť, aby mohli uvedenú schému využívať. Ak spoločnosť spĺňa všetky podmienky stanovené v článku 10, musí na príslušnom úrade predložiť žiadosť na základe postupu uvedeného v článku 11 spomínaného predpisu.
c) Praktické vykonávanie
(106)
Každá spoločnosť, ktorá o túto schému žiada, musí vyplniť on-line prihlášku adresovanú Úradu pre vedu a technológie, ktorý ju predbežne posúdi. Úrad pre vedu a technológie potom svoje odporúčania oznámi provinčnému úradu pre vedu a technológie. Pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o udelení certifikátu „Podnik s vyspelými a novými technológiami“ môže provinčný úrad začať prešetrovanie priamo v podniku žiadateľa.
d) Zistenia z prešetrovania
(107)
Túto subvenčnú schému využívali 3 spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí získavali výhody v priebehu OP. Hoci čínska vláda neposkytla žiadne administratívne pravidlá, vyvážajúci výrobcovia predložili dostupné právne predpisy. Avšak aj zo znení týchto právnych predpisov je len ťažko možné posúdiť postup schvaľovania žiadostí, ktorý tak naďalej ostáva nejednoznačný a netransparentný.
e) Záver
(108)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(109)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(110)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných, kam patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Dokonca aj v kapitole 4 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007), ktorá sa zaoberá „daňovými stimulmi“, je v článku 25 uvedené, že „štát poskytne stimuly v rámci dane z príjmov podnikov tým kľúčovým podnikom a projektom, ktoré sú podporované štátom“. Komisia je toho názoru, že Štátna rada vo svojom rozhodnutí č. 40 (článok 14) a v Informačnom katalógu reštrukturalizácie priemyslu uvádza klasifikáciu a zásady týkajúce sa uznania podniku za podporovaný podnik. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(111)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(112)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť na základe bežnej sadzby dane, mínus suma zaplatená podľa zníženej preferenčnej sadzby dane. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(113)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,22 % pre skupinu APP a 0,58 % pre skupinu Chenming.
- Preferenčné daňové politiky pre výskum a vývoj
(114)
V rámci tejto schémy sú poskytované výhody všetkým spoločnostiam, ktoré sa považujú za spoločnosti realizujúce projekty v oblasti výskumu a vývoja. Takýmto spoločnostiam sa korporátna daň z príjmu zníži o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty.
a) Právny základ
(115)
Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 30 ods. 1 zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007), článku 95 nariadení o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR, vyhlášky Štátnej rady ČĽR č. 512 uverejnenej 6. decembra 2007 a Príručky kľúčových oblastí (oznámenie č. 6 z roku 2007).
b) Oprávnenosť
(116)
V rámci tejto schémy sú poskytované výhody spoločnostiam, ktoré sa považujú za spoločnosti realizujúce projekty v oblasti výskumu a vývoja. Nárok na túto schému majú iba projekty v oblasti výskumu a vývoja realizované spoločnosťami v „Odvetviach nových a vyspelých technológií priamo podporovaných štátom“ a projekty uvedené v „Príručke kľúčových oblastí industrializácie vyspelými technológiami“ v zmysle platnej „Priority rozvoja“ uverejnenej Štátnou komisiou rozvoja a reforiem.
c) Praktické vykonávanie
(117)
Každá spoločnosť, ktorá o túto schému žiada, musí miestnemu Úradu pre vedu a technológie zaslať podrobné informácie o projektoch v oblasti výskumu a vývoja. Po ich preskúmaní vydá daňový úrad potvrdenie o schválení. Suma podliehajúca korporátnej dani z príjmu sa zníži o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty.
d) Zistenia z prešetrovania
(118)
Túto schému využívali spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí získavali výhody v priebehu OP. Hoci čínska vláda neposkytla žiadne administratívne pravidlá, vyvážajúci výrobcovia predložili dostupné právne predpisy. Avšak aj zo znení týchto právnych predpisov je len ťažko možné posúdiť postup schvaľovania žiadostí, ktorý tak naďalej ostáva nejednoznačný a netransparentný.
e) Záver
(119)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(120)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(121)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných, kam patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Navyše neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(122)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(123)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za takéto zvýhodnenie sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť na základe bežnej sadzby dane, mínus suma zaplatená s dodatočným 50 % znížením skutočných výdavkov na schválené projekty v oblasti výskumu a vývoja. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(124)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,02 % pre skupinu APP a 0,05 % pre skupinu Chenming.
- Daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
(125)
Táto schéma sa týka podnikov so sídlom v Číne, ktoré sú akcionármi iných podnikov so sídlom v Číne. Takéto podniky majú nárok na daňovú výnimku z určitých dividend vyplácaných podnikmi, ktorých akcie vlastnia.
a) Právny základ
(126)
Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 26 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007) a je podrobnejšie vysvetlená v článku 83 nariadení o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR a vo vyhláške Štátnej rady ČĽR č. 512 uverejnenej 6. decembra 2007.
b) Oprávnenosť
(127)
V rámci tejto schémy sú poskytované výhody všetkým spoločnostiam so sídlom v Číne, ktoré sú akcionármi iných podnikov so sídlom v Číne.
c) Praktické vykonávanie
(128)
Spoločnosti môžu túto schému využiť priamo v rámci vrátenej dane.
d) Zistenia z prešetrovania
(129)
V priznaní dane z príjmu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je uvedená suma, ktorá bola vyňatá z dane z príjmu. Táto suma je označená ako dividendy, bonusy a iný príjem z kapitálových investícií oprávnených obyvateľov a podnikov v súlade s podmienkami dodatku 5 k vráteniu dane z príjmu (tzv. „Ročné priznanie daňových preferencií“). Z týchto súm neodviedli príslušné spoločnosti žiadnu daň.
e) Záver
(130)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(131)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(132)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom so sídlom v Číne, ktoré majú príjem z dividend pochádzajúci z iných podnikov so sídlom v Číne, a nie podnikom, ktoré investujú do zahraničných podnikov.
(133)
Okrem toho, keďže všetky uvedené daňové schémy podľa kapitoly 4 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov sú určené výlučne na dôležité odvetvia a projekty podporované štátom tak, ako je uvedené v článku 25, aj táto schéma je špecifická v tom, že je určená len niektorým podnikom a odvetviam zaradeným do kategórie podporovaných, medzi ktoré patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Komisia je toho názoru, že Štátna rada vo svojom rozhodnutí č. 40 (článok 14) a v Informačnom katalógu reštrukturalizácie priemyslu uvádza klasifikáciu a zásady týkajúce sa uznania podniku za podporovaný podnik. Navyše v takom prípade neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(134)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(135)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za takéto zvýhodnenie sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť, vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iného podniku so sídlom v Číne, mínus suma zaplatená na základe daňovej výnimky týkajúcej sa dividend. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(136)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,34 % pre skupinu APP a 0,21 % pre skupinu Chenming.
4.2.3. PROGRAMY TÝKAJÚCE SA NEPRIAMEJ DANE A DOVOZNÉHO CLA
- Výnimky z platenia DPH a cla na dovážané zariadenia
(137)
V rámci tejto schémy sú formou výnimiek z DPH a dovozu kapitálového tovaru oslobodeného od cla poskytované výhody podnikom so zahraničnou účasťou, príp. domácim podnikom, ktorým sa podarí získať certifikát projektov podporovaných štátom udeľovaný čínskymi orgánmi na základe príslušných právnych predpisov týkajúcich sa investícií, daní a ciel.
a) Právny základ
(138)
Táto schéma je zakotvená v niekoľkých právnych predpisoch, konkrétne v Obežníku Štátnej rady č. 37/1997 o úprave daňových politík týkajúcich sa dovážaného zariadenia, vo Vyhláške Ministerstva financií, vo Všeobecnej správe ciel a v Štátnej správe daní [2008] č. 43, v Oznámení Štátnej komisie rozvoja a reforiem č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj v Katalógu dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou.
b) Oprávnenosť
(139)
Oprávnenosť sa obmedzuje na žiadateľov, podniky so zahraničnou účasťou alebo domáce podniky, ktoré získali certifikát štátom podporovaných projektov.
c) Praktické vykonávanie
(140)
Podľa článku I.1 Oznámenia Štátnej komisie rozvoja a reforiem č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov bude projektom so zahraničnými investíciami, ktoré sú v súlade „s projektmi z kategórie podporovaných uvedenej v Katalógu pokynov pre odvetvia so zahraničnými investíciami a v Katalógu odvetví prioritných pre zahraničné investície s transferom technológií v stredozápadnej oblasti, udelená výnimka z colných sadzieb a sadzby DPH, ktorá sa vzťahuje na zariadenie pre vlastné použitie dovezené v rámci všetkých investícií a technológií, na časti, komponenty a náhradné diely dovezené so zariadením v súlade so zmluvou; táto výnimka sa nevzťahuje na komodity uvedené v Katalógu dovozných komodít pre projekty so zahraničnými investíciami, na ktoré sa nevzťahujú daňové výnimky“. Oficiálne potvrdenie pre projekty so zahraničnými investíciami v kategórii podporovaných s celkovou výškou investícií 30 miliónov amerických dolárov, príp. viac, musí vydať Štátna komisia rozvoja a reforiem. Oficiálne potvrdenie pre projekty so zahraničnými investíciami v kategórii podporovaných s celkovou výškou investícií do 30 miliónov amerických dolárov vydávajú komisie, príp. ekonomické úrady na úrovni provincií. Ak podniky dostali oficiálne potvrdenie projektu o zaradení do kategórie podporovaných, môžu miestnym colným úradom predložiť certifikáty a iné žiadosti, aby im bol priznaný nárok na výnimku z colných sadzieb a sadzieb DPH na dovoz zariadení.
d) Zistenia z prešetrovania
(141)
Túto schému využívali všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia.
e) Záver
(142)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(143)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(144)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom, ktoré investujú v rámci určitých obchodných kategórií taxatívne definovaných v právnych predpisoch (napr. v katalógu pokynov pre odvetvia so zahraničnými investíciami a v katalógu kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých rozvoj je v súčasnosti podporovaný štátom). Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(145)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(146)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Takéto zvýhodnenie sa vypočíta vzhľadom na DPH a colné výnimky na dovážané zariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) rozložila na OP na základe doby použiteľnosti zodpovedajúcej priemernému odpisovému obdobiu v príslušnom odvetví (t. j. 15 rokov). Zvyšok sumy sa potom rozložil na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(147)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,17 % pre skupinu APP a 0,61 % pre skupinu Chenming.
- Zníženie DPH na zariadenie vyrábané na domácom trhu
(148)
V rámci tejto schémy sú podnikom so zahraničnou účasťou poskytované výhody formou zrážky DPH zaplatenej pri nákupe zariadenia vyrobeného na domácom trhu.
a) Právny základ
(149)
Táto schéma je zakotvená v Obežníku Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. 9. 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy daní vrátených z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou a zrušená Obežníkom o zrušení politík týkajúcich sa vrátenia dane z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou [Caišui 2008, č. 176]. V druhom zo spomínaných obežníkov je stanovené prechodné obdobie po skončení programu od 1. januára 2009.
b) Oprávnenosť
(150)
Oprávnenosť sa obmedzuje na podniky so zahraničnou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené na domácom trhu.
c) Praktické vykonávanie
(151)
Cieľom programu je vrátenie DPH z nákupov zariadenia vyrobeného na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou v prípade, že toto zariadenie nie je uvedené v katalógu artiklov bez výnimiek z platenia DPH a že hodnota tohto zariadenia neprekračuje hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou účasťou v súlade s „dočasnými správnymi opatreniami týkajúcimi sa nákupu zariadení vyrobených na domácom trhu“.
d) Zistenia z prešetrovania
(152)
Túto schému využívali všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia.
e) Záver
(153)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(154)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(155)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam (t. j. podnikom so zahraničnou účasťou). Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(156)
Navyše je táto schéma špecifická v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto podpora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.
(157)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(158)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Zvýhodnenie poskytnuté prijímateľom sa vypočíta vzhľadom na vrátenú DPH z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) rozložila na OP na základe doby použiteľnosti zodpovedajúcej priemernému odpisovému obdobiu v príslušnom odvetví (t. j. 15 rokov). Zvyšok sumy sa potom rozložil na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(159)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,03 % pre skupinu APP a 0,05 % pre skupinu Chenming.
- Oslobodenie od mestských daní za údržbu a výstavbu a od príplatkov na vzdelávanie pre podniky so zahraničnou účasťou
(160)
V rámci tejto schémy je podnikom so zahraničnou účasťou poskytnutá výnimka z platenia mestských daní za údržbu a výstavbu a z príplatkov na vzdelávanie.
a) Právny základ
(161)
Táto schéma je zakotvená v „Dočasných pravidlách ČĽR týkajúcich sa mestských daní za údržbu“ (Guo Fa, č. 19, uverejnený 8. februára 1985) a v „Nariadeniach Ministerstva financií o niektorých konkrétnych otázkach súvisiacich s vykonávaním dočasných pravidiel ČĽR týkajúcich sa mestských daní za údržbu (Cai Šui Zi, č. 69, uverejnený 22. marca 1985).
b) Oprávnenosť
(162)
Oprávnenosť sa obmedzuje na podniky so zahraničnou účasťou.
c) Praktické vykonávanie
(163)
V zmysle Dočasných pravidiel ČĽR týkajúcich sa mestských daní za údržbu je základom mestskej dane za údržbu a výstavbu „suma za daň z výrobkov, DPH a daň z podnikania skutočne zaplatená daňovými poplatníkmi a musí sa zaplatiť naraz ako daň z výrobkov, DPH a daň z podnikania“.
d) Zistenia z prešetrovania
(164)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 347 a 348, daňové povinnosti vzhľadom na túto schému sa uplatňujú od 1. decembra 2010 na všetky spoločnosti pôsobiace v Číne.
e) Záver
(165)
Táto schéma by sa mala preto aj na základe informácií do 30. novembra 2010 považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam.
(166)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, oslobodzujú určité typy podnikov (t. j. podniky so zahraničnou účasťou) od platenia mestskej dane za údržbu a výstavbu.
(167)
Táto subvencia by sa mala považovať za vyrovnateľnú.
(168)
Napriek tomu sa na základe informácií poskytnutých čínskou vládou a príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami dospelo k záveru, že strany boli schopné dokázať, že touto schémou už nie je dotknutým vývozcom poskytované žiadne zvýhodnenie.
(169)
Podmienky stanovené v článku 15 základného nariadenia sú teda splnené. Dospelo sa k záveru, že táto schéma by sa nemala vyrovnať.
4.2.4. GRANTOVÉ PROGRAMY
(170)
Z niekoľkých grantových programov uvedených v podnete sa zistilo, že dva z nich boli využívané spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, konkrétne ocenenie „Známe značky“, ako aj špeciálne fondy na podporu zahraničného hospodárskeho rozvoja a rozvoja obchodu a a na pritiahnutie rozsiahlych zahraničných investičných projektov do provincie Šandong. Ostávajúce programy, ktorých využívanie bolo zistené, oznámili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Čínska vláda vedela o existencii týchto programov a bola požiadaná, aby o nich poskytla potrebné informácie. Čínska vláda uviedla, že žiadny z programov, ktorý sa neuvádzal v podnete, nie je možné prešetriť, pretože by to bolo v rozpore s pravidlami WTO. Čínska vláda preto namietla, že požiadavku Komisie treba chápať za porušenie pravidiel týkajúcich sa dôkazov a konzultácií v zmysle dohody SVO. Čínska vláda zároveň uviedla, že informácie poskytnuté Komisiou súvisiace s týmito schémami boli všeobecnej povahy a že dokonca aj za predpokladu, že je tieto programy možné prešetriť, mala Komisia poslať čínskej vláde novú, dostatočne opodstatnenú žiadosť o predloženie podrobností o nových údajných subvenciách, ktoré by sa mohli týkať prešetrovania.
(171)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že v EÚ je bežnou praxou informovať orgány prešetrovanej krajiny o existencii akejkoľvek údajnej subvenčnej schémy využívanej spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, ktorá je iná ako tie uvedené v podnete a požiadať o informácie a zdôvodnenie takejto existencie. Použitá prax je v súlade s príslušnými pravidlami WTO. Komisia informovala čínsku vládu o existencii takýchto schém v čase, keď sa o nich dozvedela a poskytla čínskej vláde informácie, ktoré získala od čínskych spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia dala čínskej vláde možnosť o príslušných schémach diskutovať a konzultácie vzápätí prebehli. Následne boli plne dodržané články 12.1, 13.1 a 13.2 dohody SVO, ako aj článok 11 ods. 10 základného nariadenia. Zistenia uvádzané v nasledujúcich odôvodneniach zohľadňujú informácie predložené čínskou vládou v súvislosti s príslušnými programami.
i) Programy uvedené v podnete
- Známe značky
a) Právny základ
(172)
Táto schéma sa vykonáva na základe Oznámenia provincie Šandong z roku 2008 týkajúceho sa zriadenia rozpočtového fondu na udeľovanie ceny za rozvoj exportných značiek, ktoré budú úspešnými [Lucaiqiži (2008) No. 75]. V rámci tejto schémy sa spoločnostiam poskytujú granty s cieľom podporiť vyvážajúce značky a zvýšiť trhový podiel známych značiek.
b) Oprávnenosť
(173)
Cena je udeľovaná len podnikom vyvážajúcim známe značky, ktoré majú sídlo v provincii Šandong. Neboli predložené žiadne právne, príp. administratívne predpisy, v ktorých sú zakotvené kritériá oprávnenosti.
c) Praktické vykonávanie
(174)
Cieľom schémy je oceniť podniky, ktoré sú považované za podniky vyvážajúce známe značky so sídlom v provincii Šandong, v snahe urýchliť ich rozvoj a zvýšiť ich konkurencieschopnosť. Jednotlivé podniky nemusia žiadať o účasť v tomto programe, preto neexistuje žiadny schvaľovací dokument.
d) Zistenia z prešetrovania
(175)
Túto schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(176)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(177)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(178)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže ju môžu využívať iba určité podniky, konkrétne podniky vyvážajúce známe značky. Pre chýbajúce právne alebo administratívne informácie o kritériách oprávnenosti, nič nenasvedčuje tomu, že by oprávnenosť subvencie bola založená na objektívnych kritériách a podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(179)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(180)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(181)
Sadzba subvencie stanovená v tejto schéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je zanedbateľná (menej ako 0,01 % ) v prípade skupiny Chenming.
- Osobitné fondy na podporu zahraničného hospodárskeho a obchodného rozvoja
a) Právny základ
(182)
Úradným dokumentom týkajúcim sa tejto schémy je Oznámenie šouguangskej ľudovej vlády o udelení pochvaly vyspelým podnikom za rok 2008. V rámci tejto, ktorá bola zavedená 9. februára 2008, sa udeľujú pochvaly podnikom, ktoré v roku 2008 dosiahli vynikajúce výsledky.
b) Oprávnenosť
(183)
Táto schéma je určená spoločnostiam, ktoré boli uznané za „vyspelé podniky priťahujúce zahraničné investície“ a za „vyspelé podniky s výsledkami v zahraničnom obchode“ a majú vynikajúce ukazovatele v oblasti zahraničného obchodu, prípadne sú zvlášť atraktívne pre zahraničné investície. Čínska vláda nepredložila žiadny zákon alebo predpis týkajúci sa vymedzenia pojmov „vyspelé podniky priťahujúce zahraničné investície“ a „vyspelé podniky s výsledkami v zahraničnom obchode“, prípadne s tým súvisiacej politiky.
c) Praktické vykonávanie
(184)
Šouguangská ľudová vláda je zodpovedná za uvoľňovanie fondov pre podniky, ktoré boli uznané za „vyspelé podniky priťahujúce zahraničné investície“ a „vyspelé podniky s výsledkami v zahraničnom obchode“.
(185)
Na základe tvrdení čínskej vlády nemusia podniky žiadať o účasť v tejto schéme, preto neexistuje žiadny schvaľovací dokument.
d) Zistenia z prešetrovania
(186)
Túto schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(187)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(188)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(189)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže ju môžu využívať iba určité podniky, konkrétne vyspelé podniky priťahujúce zahraničné investície a vyspelé podniky s výsledkami v zahraničnom obchode. Pre chýbajúce právne alebo administratívne informácie o kritériách oprávnenosti, nič nenasvedčuje tomu, že by oprávnenosť subvencie bola založená na objektívnych kritériách a podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(190)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(191)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(192)
Sadzba subvencie stanovená v tejto schéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je zanedbateľná (menej ako 0,01 %) v prípade skupiny Chenming.
ii) Programy oznámené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami.
- Pomoc spoločnostiam, ktoré sú účastníkmi antidampingových konaní
a) Právny základ
(193)
Úradným dokumentom týkajúcim sa tejto schémy sú Pravidlá vykonávania politiky podpory pre účastníkov prešetrovaní v súvislosti s dampingom, subvenciami a vyrovnávacími opatreniami. Čínska vláda uviedla, že túto schému prestala používať v roku 2008, ale nepredložila žiadny potvrdzujúci právny dokument.
b) Oprávnenosť
(194)
Subvencia poskytnutá regionálnym/provinčným finančným úradom s cieľom uľahčiť účasť spoločnosti na americkom antidampingovom prešetrovaní. Oprávnené spoločnosti museli byť zaregistrované v provincii Šandong (okrem mesta Qingdao) a mali sa riadiť inštrukciami ministerstva obchodu a provinčných orgánov.
c) Praktické vykonávanie
(195)
Schéma bola obmedzená na určitý región (existovala len v provincii Šandong s výnimkou jej najväčšieho mesta Qingdao), pričom kritériá oprávnenosti neboli stanovené zákonom.
(196)
V zmysle príslušného zákona mal žiadateľ nárok na úhradu 40 % výdavkov na právneho zástupcu.
d) Zistenia z prešetrovania
(197)
Túto schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(198)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(199)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom v rámci určeného geografického regiónu.
(200)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(201)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(202)
Sadzba subvencie stanovená v tejto schéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je zanedbateľná (menej ako 0,01 %) v prípade skupiny Chenming.
- Fond obnovy technológie mestskej oblasti Šouguang
a) Právny základ
(203)
Tento program sa vykonával v súlade so „Stanoviskom k urýchleniu rozvoja priemyslu vyspelých technológií“ (skúšobná implementácia) (Šoufa [2005] č. 37) vydaným šouguangským mestským zastupiteľstvom. Čínska vláda uviedla, že táto schéma sa riadi príslušným právnym rámcom, jeho kópiu však nepredložila.
b) Oprávnenosť
(204)
V rámci tejto schémy je poskytovaná subvencia na zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov. Neboli predložené žiadne právne, príp. administratívne predpisy, v ktorých sú zakotvené kritériá oprávnenosti.
c) Praktické vykonávanie
(205)
Podľa čínskej vlády ide o miestny grant na podporu výskumu a vývoja, úspory energie a ochrany životného prostredia. Neexistuje žiadny schvaľovací postup. Regionálna vláda čas od času uverejní oznámenia, ktorými informuje vyvážajúcich výrobcov o tom, že im bol pridelený grant v určitej výške.
d) Zistenia z prešetrovania
(206)
Túto schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(207)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(208)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(209)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže ju môžu využívať iba určité podniky. Pre chýbajúce právne alebo administratívne informácie o kritériách oprávnenosti, nič nenasvedčuje tomu, že by oprávnenosť subvencie bola založená na objektívnych kritériách a podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(210)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(211)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(212)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,59 % pre skupinu Chenming.
- Fond priemyselného parku Sužou týkajúci sa práv duševného vlastníctva
a) Právny základ
(213)
Táto schéma sa vykonáva v súlade s „Dočasnými opatreniami o podpore práce Fondu priemyselného parku Sužou týkajúceho sa práv duševného vlastníctva“ a s „Administratívnymi predpismi Fondu priemyselného parku Sužou týkajúceho sa práv duševného vlastníctva“.
b) Oprávnenosť
(214)
Schému môžu využívať len spoločnosti z priemyselného parku Sužou, ktorým bol udelený Certifikát registrácie autorských práv k počítačovému softvéru, Certifikát registrácie dizajnu usporiadania integrovaných obvodov a ktoré nadobudli štatút výrobkov známych značiek.
c) Praktické vykonávanie
(215)
Spoločnosť, ktorá má nárok na grant v súvislosti s patentovanou aplikáciou, prípadne ocenením obchodnej značky, musí vyplniť žiadosť o udelenie „Ceny za známu značku“ v provincii Sužou, prípadne nad rámec provincie, a predložiť ju Úradu pre vedu a technológie, ktorý zodpovedá za daný park. Granty udeľuje priemyselný park Sužou. Neexistujú žiadne informácie o financovaní parku, ani o tom, od ktorých štátnych orgánov dostáva park prostriedky na granty.
d) Zistenia z prešetrovania
(216)
Schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Komisia však konštatuje, že v tomto prípade ide o absolútny nedostatok podkladov súvisiacich s týmto spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, pretože nebola predložená jediná žiadosť o grant, ani žiadne rozhodnutie o udelení spomínanej ceny.
e) Záver
(217)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(218)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(219)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže ju môžu využívať iba určité podniky. Pre chýbajúce právne alebo administratívne informácie o kritériách oprávnenosti, nič nenasvedčuje tomu, že by oprávnenosť subvencie bola založená na objektívnych kritériách a podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(220)
Okrem toho je táto subvenčná schéma špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba spoločnostiam v rámci určeného geografického regiónu. Túto schému môžu využívať iba spoločnosti z priemyselného parku Sužou.
(221)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(222)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(223)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je menej ako 0,01 % pre skupinu APP.
- Subvencie z Fondu vyspelého priemyselného rozvoja
a) Právny základ
(224)
Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia neposkytli žiadny právny základ. V rámci programu sa predpokladá finančná pomoc pre spoločnosti v priemyselnom parku Sužou a ako tvrdí čínska vláda, cieľom tejto schémy je urýchliť reformy a zdokonaľovanie priemyselného parku Sužou a zároveň podporiť zvýšenie kvality vedeckého výskumu podnikov v parku.
b) Oprávnenosť
(225)
Schému môžu využívať len spoločnosti z priemyselného parku Sužou, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené vo viacerých plánoch, a zároveň realizujú príslušné vedecko-výskumné projekty. Čínska vláda predložila opis tohto programu, ale bez kópií príslušných plánov.
c) Praktické vykonávanie
(226)
Finančná pomoc je poskytovaná spoločnostiam, ktoré do parku investujú a žiadajú o granty na konkrétne aktivity (výskum a vývoj, podpora vývoja nových výrobkov, správa práv duševného vlastníctva, rozvoj zahraničných trhov, projekty v spolupráci s vládou, technologické služby verejnosti). Granty udeľuje priemyselný park Sužou. Neexistujú žiadne informácie o financovaní parku, ani o tom, od ktorých štátnych orgánov dostáva park prostriedky na granty.
d) Zistenia z prešetrovania
(227)
Schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(228)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(229)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(230)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže ju môžu využívať iba určité podniky. Pre chýbajúce právne alebo administratívne informácie o kritériách oprávnenosti, nič nenasvedčuje tomu, že by oprávnenosť subvencie bola založená na objektívnych kritériách a podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(231)
Okrem toho je táto subvenčná schéma špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba spoločnostiam v rámci určeného geografického regiónu. Túto schému môžu využívať iba spoločnosti z priemyselného parku Sužou.
(232)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(233)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška subvencie (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(234)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,03 % pre skupinu APP.
- Cena priemyselného parku Sužou za udržanie rastu
a) Právny základ
(235)
Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia neposkytli žiadny právny základ. Čínska vláda tvrdí, že program sa vykonáva v súlade so „Stanoviskom priemyselného parku Sužou k podpore hladkého, stabilného a rýchleho rastu“ a jeho cieľom je urýchliť priemyselný rast a zahraničný obchod.
b) Oprávnenosť
(236)
Schému môžu využívať iba spoločnosti z priemyselného parku Sužou. Čínske orgány nestanovili žiadne jasné kritériá oprávnenosti. Napriek tomu, ak chcú podniky z priemyselného parku získať grant, musia dosiahnuť lepšie exportné výsledky za rok 2009 v porovnaní s výsledkami za predchádzajúci rok.
c) Praktické vykonávanie
(237)
Podľa čínskej vlády nemusia podniky o túto schému požiadať, hoci príslušný spolupracujúci vyvážajúci výrobca zaslal vyplnený formulár žiadosti o príspevok z Fondu vyspelého priemyselného rozvoja priemyselnému parku Sužou. Ako uviedla čínska vláda, schéma súvisí s exportnými výsledkami podnikov, pričom spoločnosti dostávajú stanovenú sumu v čínskej mene RMB za každý dolár zo zvýšeného množstva a hodnoty vyvezeného tovaru. Príspevky v čínskej mene RMB sú rôzne aj na základe typu výrobkov a modelov. Granty udeľuje priemyselný park Sužou. Neexistujú žiadne informácie o financovaní parku, ani o tom, od ktorých štátnych orgánov dostáva park prostriedky na granty.
d) Zistenia z prešetrovania
(238)
Schému využíval jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
e) Záver
(239)
Táto schéma by sa preto mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme priameho prevodu fondov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(240)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1.
(241)
Subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom v rámci určeného geografického regiónu. Túto schému môžu využívať iba spoločnosti z priemyselného parku Sužou.
(242)
Okrem toho táto schéma zo zákona podmienená uskutočneným vývozom, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Grant súvisí a je vypočítaný na základe exportných výsledkov, keďže výška príspevku závisí od rastu množstva a hodnoty vyvezeného tovaru z jedného roka na druhý.
(243)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
f) Výpočet výšky subvencie
(244)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Táto výška subvencie (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočneným vývozom.
(245)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,05 % pre skupinu APP.
- Programy oznámené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, ktoré neboli posudzované
(246)
Tieto schémy a programy súvisiace s úsporami energie a ochranou životného prostredia boli oznámené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami:
-
osobitný fond na čistenie znečistenej vody jazera Taihu v provincii Jiangsu
-
osobitné fondy na úspory energie priemyselného parku Sužou
-
osobitný fond na zníženie celkových emisií najvýznamnejších znečisťujúcich látok na mestskej úrovni mestskej správnej oblasti Sužou
-
subvencovanie šetrenia vodou a zníženia emisií
-
cena ochrany životného prostredia od úradu na ochranu životného prostredia oblasti Sužou
-
cena za úspory energie v oblasti Šouguang
(247)
Vzhľadom na malé objemy poskytovaných výhod sa nepovažovalo za potrebné začať prešetrovanie týchto schém a programov.
4.2.5. VLÁDOU POSKYTOVANÝ TOVAR A SLUŽBY ZA NIŽŠIU NEŽ PRIMERANÚ ODPLATU
i) Programy uvedené v podnete a posúdené
- Poskytovanie práv na užívanie pozemkov
a) Právny základ a oprávnenosť
(248)
Tvrdenie v podnete sa týkalo skutočnosti, že čínska vláda poskytla práva na užívanie pozemkov spolupracujúcim vývozcom za nižšiu než primeranú odplatu. Ako odpoveď čínska vláda poskytla zákon č. 39 z 28. septembra 2007 o správe pozemkov, ako aj ustanovenia o udeľovaní práv na využívanie stavebných pozemkov vo vlastníctve štátu prostredníctvom dražby, aukcie alebo cenových ponúk. Čínska vláda odmietla poskytnúť akékoľvek údaje týkajúce sa skutočných cien práv na užívanie pozemkov, minimálnych referenčných cien pozemkov, o ktorých tvrdila, že existujú, ďalej spôsobu hodnotenia minimálnych referenčných cien pozemkov, ako aj metodiku použitú pri tom, ako štát vyvlastňuje pozemky od bývalých používateľov.
b) Praktické vykonávanie
(249)
Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov, vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Žiadna pôda nemôže byť predaná, ale práva na užívanie pôdy môžu byť podľa zákona udelené: štátne orgány ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie.
c) Zistenia z prešetrovania
(250)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj príslušné zmluvy/potvrdenia týkajúce sa práv na užívanie pozemkov, čínska vláda však žiadne informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov neposkytla.
d) Záver
(251)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov by sa preto malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme poskytnutia tovarov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. Ako je uvedené v odôvodneniach 260 až 262, v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a používanie externých referenčných hodnôt nasvedčuje tomu, že čiastka zaplatená za práva na užívanie pozemkov spolupracujúcimi vývozcami je výrazne pod normálnou trhovou hodnotou.
(252)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach. Je potrebné poznamenať, že v článku 28 ods. 6 sa uvádza, že „ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne, čím dôjde k zadržiavaniu dôležitých informácií, výsledok pre túto stranu môže byť menej priaznivý, než keby bola spolupracovala.“ Zohľadnené fakty zahŕňali:
(253)
dôkaz o špecifickosti predložený navrhovateľmi,
(254)
zistenia (pozri odôvodnenia 77 a 78), že do papierenského priemyslu plynú cez konkrétny sektorový plán, ako napr. plán výroby papiera, špecifické subvencie; v tejto súvislosti je treba poznamenať, že v článkoch 7 až 11 spomínaného plánu sú stanovené konkrétne pravidlá týkajúce sa štruktúry odvetvia tým, že je v ňom stanovené aký typ papierenských odvetví má vzniknúť v konkrétnych geografických regiónoch krajiny,
(255)
Dôkazy (pozri odôvodnenie 76) o tom, že papierenský priemysel je „podporovaným odvetvím“ (rozhodnutie č. 40),
(256)
zistenia (pozri odôvodnenia 260 až 262), že v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami,
(257)
zistenia od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, potvrdené v paralelnom antidampingovom prešetrovaní, ktoré potvrdzujú, že im pozemky boli pridelené na základe ich papierenských projektov (8).
(258)
Na základe uvedeného a pre nespoluprácu čínskej vlády dostupné dôkazy naznačujú, že subvencie udelené spoločnostiam pôsobiacim v papierenskom priemysle nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Keďže čínska vláda nespolupracovala, neexistuje nič, čo by naznačovalo, že nárok na subvenciu vzniká na základe objektívnych kritérií alebo podmienok podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(259)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za vyrovnateľnú.
e) Výpočet výšky subvencie
(260)
Malo by sa preto dospieť k záveru, že situácia v Číne, pokiaľ ide o práva na užívanie pozemkov, nie je riadená trhom. Zdá sa, že v Číne vôbec neexistujú žiadne dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto v Číne nedochádza k úpravám nákladov alebo cien. Za týchto podmienok sa dospelo k názoru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bod ii) základného nariadenia, bolo oprávnené použiť externú referenčnú hodnotu na určenie výšky zvýhodnenia. Keďže čínska vláda nespolupracovala a neposkytla žiadny návrh na vonkajšiu referenčnú hodnotu, Komisia sa musela uchýliť k dostupným faktom, aby určila vhodnú externú referenčnú hodnotu. Z tohto hľadiska sa považuje za vhodné použiť informácie od samostatných colných území Taiwan, Penghu, Kinmen a Matscu (čínsky Taipei), ďalej len „Taiwan“, ako vhodnú referenčnú hodnotu.
(261)
Komisia je toho názoru, že ceny pozemkov na Taiwane sú najvhodnejším ukazovateľom v prípade oblastí v Číne, kde sa nachádzajú spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Všetci vyvážajúci výrobcovia sa nachádzajú vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP, v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva v okolí Šanghaja. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovalo počas OP. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi čiastkou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a čiastkou, ktorá by mala byť normálne zaplatená na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.
(262)
Pri výpočte Komisia použila priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane a upravenú podľa devalvácie meny z dátumu na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z internetovej stránky Úradu pre priemysel ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny bola vypočítaná na základe miery inflácie pre Taiwan tak, ako bola uverejnená MMF v Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2009. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia, bola táto čiastka subvencie (v čitateli) rozdelená na OP použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaným na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 rokov. Táto čiastka sa rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(263)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 2,81 % pre skupinu APP a 0,69 % pre skupinu Chenming.
ii) Schémy uvedené v podnete, ktoré sa neposudzovali
- Poskytovanie elektriny
(264)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia túto schému počas OP nevyužívali. Preto nebolo potrebné posúdiť, či bola táto schéma vyrovnateľná alebo nie.
- Poskytovanie chemikálií na výrobu papiera
(265)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia túto schému počas OP nevyužívali. Preto nebolo potrebné posúdiť, či bola táto schéma vyrovnateľná alebo nie.
4.3. PRIPOMIENKY STRÁN K SUBVENCOVANIU
4.3.1. ÚVOD
(266)
Pripomienky ku konečnému zverejneniu predložili čínska vláda, dve skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (APP a Chenming) a navrhovateľ z EÚ.
(267)
Navrhovateľ z EÚ vyjadril podporu zisteniam Komisie.
(268)
Čínska vláda a skupiny APP a Chenming zistenia Komisie spochybnili. Keďže všetky argumenty boli prezentované v konečnom zverejnení, v tomto nariadení sa už neuvádzajú.
4.3.2. OBVINENIA TÝKAJÚCE SA DVOJNÁSOBNEJ NÁPRAVY
(269)
Čínska vláda tvrdila, že návrh vyrovnávacích opatrení vedie k dvojnásobnej náprave. Uviedla, že podľa postupov EÚ v prípade antidampingových prešetrovaní proti Číne sa normálna hodnota určuje na základe údajov získaných od výrobcov z tretej krajiny s trhovým hospodárstvom. V takom prípade by vyrovnávacie clo znamenalo dvojnásobnú nápravu v tej istej veci, keďže antidampingové clá účinne „kompenzujú“ všetky subvencie, ktoré boli údajne poskytnuté čínskym spoločnostiam.
(270)
Skupina APP tvrdila, že ak je normálna hodnota založená na domácich predajoch v analogickej krajine, zamietnutie trhovohospodárskeho zaobchádzania a použitie nesubvencovanej normálnej hodnoty spôsobujú zvýšenie cla o mieru subvencovania a subvencie by boli preto zarátané dvakrát.
(271)
Čínska vláda tvrdila, že tie isté údajné deformácie už boli predmetom paralelného antidampingového konania. Čínska vláda zároveň tvrdila, že postup Komisie je porušením právnych predpisov EÚ a WTO a že Komisia by buď mala ukončiť konania týkajúce sa vyrovnávacích ciel, alebo udeliť spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom trhovohospodárske zaobchádzanie v paralelnom antidampingovom konaní. Čínska vláda tvrdila, že nemôže prijať argument Komisie o neexistencii dvojnásobného výpočtu pomocou rozpätia ujmy, ktoré je nižšie ako dampingové rozpätie. Nakoniec čínska vláda namietla, že na základe zistení odvolacieho orgánu WTO v prípade USA - ČĽR DS379 (9) týkajúcom sa dvojnásobnej nápravy by sa súčasné konanie malo zastaviť.
(272)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dvojnásobná náprava nezohráva v týchto konaniach žiadnu úlohu. To, či súčasné uloženie antidampingových a vyrovnávacích ciel v prípade netrhového hospodárstva povedie alebo nepovedie k potenciálnej „dvojnásobnej náprave“ záleží na situácii, ktorá podľa definície môže nastať len v prípade, že ide o kumulovanie dampingového rozpätia a výšky subvencií, t. j. v prípade, že kombinovaná úroveň dvoch typov cla prekročí vyššiu hodnotu buď rozpätia dampingu, alebo výšku subvencií. Ako vyplynie z nasledujúceho vysvetlenia, toto nebol ten prípad.
(273)
V prvom rade treba pripomenúť, že EÚ uplatňuje pri ukladaní antidampingových a vyrovnávacích ciel v prípade toho istého výrobku pravidlo nižšieho cla. Inými slovami, Komisia v priebehu prešetrovaní v mene EÚ stanovuje mieru dampingu, subvencovania a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Výška ciel nemôže byť nikdy väčšia ako rozpätie ujmy a rozpätie ujmy je v tomto prípade rovnaké v oboch konaniach. V paralelnom antidampingovom konaní Komisia stanovila dampingové rozpätie, ktoré je oveľa vyššie ako rozpätie ujmy. V súlade s pravidlom nižšieho cla Komisia navrhla uložiť opatrenia na základe rozpätia ujmy (pozri nariadenie Rady (EÚ) č. 451/2011 zo 6. mája 2011 ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (10). Preto subvenčné rozpätie zistené v prebiehajúcom antisubvenčnom prešetrovaní neznamená pre výrobné odvetvie Únie žiadnu ďalšiu ochranu v porovnaní s dampingovým rozpätím, pretože nad antidampingovým clom už bude prevažovať rozpätie ujmy. Preto nedochádza k žiadnemu prekrývaniu ani ku kumulovaniu ciel v dvoch paralelných konaniach, a preto aj keď by mohlo dôjsť k dvojnásobnej náprave v zmysle odôvodnenia 269, neexistuje žiadna zákonná požiadavka na „kompenzáciu“ dampingu oproti subvencii. Rozdiel medzi rozpätiami dampingu a ujmy, zistený antidampingovým konaním bol v skutočnosti oveľa vyšší ako výška subvencie zistená súčasným prešetrovaním. Zároveň treba upozorniť, že pokiaľ ide o samotné zloženie ciel, ktoré sa majú zaplatiť, Komisia zväčša uloží najskôr výšku cla na základe prešetrovania vyrovnávacích ciel. Ak je aj naďalej rozdiel medzi výškou uvedeného cla a rozpätím ujmy, je možné ho vyrovnať clom, ktoré je výsledkom antidampingového prešetrovania. To však neznamená, že ide o dvojnásobný výpočet, pretože kombinovaná výška ciel už bola opodstatnená ako výsledok samotného antidampingového prešetrovania.
(274)
Po druhé by sa malo poznamenať, že nápravy navrhované čínskou vládou zákon nedovoľuje, pretože i) prešetrovaním bola zistená existencia vyrovnávajúcich subvencií, ktoré spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, pričom sa zistilo, že uloženie opatrení bolo v záujme Únie, a z tohto dôvodu nie je možné prešetrovanie zastaviť, ii) preto, že nie všetky čínske strany požiadali o THZ v paralelnom antidampingovom konaní, iii) THZ nemôžu byť udelené automaticky stranám, ktoré o ne nepožiadali a iv) v prípade tých strán, ktorým boli THZ zamietnuté, k tomu došlo z dôvodu závažných nedostatkov zistených v súvislosti s kritériami 1, 2 a 3 článku 2 ods. 7 písm. c) základného antidampingového nariadenia.
4.3.3. OBVINENIA TÝKAJÚCE SA POUŽITIA NÁSTROJA NA VYVODENIE NEPRIAZNIVÝCH ZÁVEROV
(275)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia ako dôsledok nedostatočnej spolupráce použila nelegálnym spôsobom nástroj na vyvodenie nepriaznivých záverov. V tejto súvislosti sa odvolávala na článok 28 ods. 6 základného nariadenia, v ktorom sa okrem iného uvádza, že ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne, výsledok môže byť pre stranu menej priaznivý ako keby spolupracovala. Podľa čínskej vlády je použitie nástroja na vyvodenie nepriaznivých záverov porušením článku 12 ods. 7 Dohody SVO a zároveň prílohy II k Antidampingovej dohode WTO.
(276)
Pokiaľ ide o tento bod, treba poznamenať, že pochopenie článku 28 ods. 6 čínskou vládou je neopodstatnené. Komisia proti čínskej vláde nevyvodila žiadne „nepriaznivé závery“, keďže sa úmyselne nerozhodla pre menej priaznivý výsledok pre príslušných vývozcov, ani nemala v úmysle uložiť disciplinárne opatrenie, pokiaľ ide o existenciu subvencií alebo výšku vyrovnávacích ciel. Komisia ako orgán, ktorý vedie prešetrovanie, požiadala čínsku vládu o predloženie určitých informácií v rozumnom časovom intervale. Čínska vláda však napriek tomu tieto informácie, ktoré sa považovali za nevyhnutné pre prešetrovanie (napr. kópie plánov, informácie o bankách, hodnotenie bánk pred poskytnutím pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ceny práv na užívanie pozemkov) nepredložila. Za týchto okolností bola Komisia nútená použiť ustanovenia článku 28 základného nariadenia týkajúce sa dostupnosti faktov, aby mohla dospieť k reprezentatívnemu záveru. Je dôležité zdôrazniť, že v tomto prípade neboli čínskej vláde uložené žiadne disciplinárne opatrenia. Ako príklad treba uviesť, že Komisia neodmietla informácie o právach na užívanie pozemkov, naopak, čínska vláda nepredložila všetky požadované informácie o cenách takýchto práv. Podobne Komisia neuplatnila voči čínskej vláde nástroj na vyvodenie nepriaznivých záverov ani v prípade prednostného prideľovania pôžičiek zástupcom odvetvia natieraného papiera, ale musela si vyhľadať chýbajúce informácie o plánoch, úlohe bánk a ich individuálnych pravidiel poskytovania pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, keďže čínska vláda tieto informácie jednoducho neposkytla. Preto Komisia využila každú informáciu, ktorú jej čínska vláda sprostredkovala. Ak boli predložené informácie neúplné, prípadne sa zistilo, že nič nedokazujú, Komisia ich musela doplniť inými príslušnými údajmi, aby mohla dospieť k svojim zisteniam. V niektorých prípadoch nemožno vylúčiť, že výsledok bol pre čínsku vládu menej priaznivý ako v prípade keby plne spolupracovala, nešlo však o úmysel Komisie.
(277)
Postup Komisie v tomto prípade možno porovnať so spôsobom, akým sa pojem „nepriaznivé závery“ vymedzený v paragrafe 7 prílohy V k Dohode SVO uplatňuje v pracovných skupinách WTO. Napríklad skupina ES - Lietadlá použila nástroj na vyvodenie nepriaznivých záverov v dvoch prípadoch súvisiacich so španielskym programom pre výskum a vývoj „PROFIT“, pretože EÚ boli predložené neúplné údaje. Pokiaľ ide o výšku finančnej pomoci, ako aj otázku de facto špecifickosti, skupina nezohľadnila dôkazy predložené EÚ a svoje závery nahradila rozhodnutím, ktoré navrhol navrhovateľ (USA) (11). To však nebol prípad tohto prešetrovania, keďže Komisia vzala do úvahy všetky údaje poskytnuté čínskou vládou a jednoducho ich nenahradila riešením navrhnutým navrhovateľom, ale využila každú jednu informáciu na sformulovanie svojho záveru. S ohľadom na uvedené skutočnosti museli byť predchádzajúce tvrdenia zamietnuté.
(278)
Keďže Komisia proti čínskej vláde ani žiadnemu z vývozcov nepoužila nástroj na vyvodenie nepriaznivých záverov, tvrdenie, že použitie tohto nástroja voči vláde je v rozpore s právnymi ustanoveniami WTO je v každom ohľade bezobsažné.
(279)
Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté, pretože toto obvinenie sa nezakladá na reálnych faktoch. Komisia o ustanoveniach článku 28 a o prípadoch, v ktorých je možné tieto ustanovenia uplatniť, informovala čínsku vládu v prvom liste, ktorý bol čínskej vláde doručený na začiatku tohto konania, ako aj v poslednom liste, ktorý bol čínskej vláde doručený pred overovacími návštevami na mieste. Okrem toho bola čínska vláda oboznámená s následkami, ktoré vyplývajú z nespolupráce, ako je uvedené v odôvodnení 59.
(280)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia nikdy nepožiadala o zorganizovanie rokovaní so štátnymi bankami.
(281)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia požiadala o priame zapojenie čínskej vlády do organizácie rokovaní s uvedenými bankami, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Na tento účel bol čínskej vláde zároveň poskytnutý zoznam bánk, ktoré takéto pôžičky poskytli. Čínska vláda bola tiež požiadaná, aby zabezpečila, že počas overovacích návštev na mieste budú na pôde čínskej vlády prítomné politické banky, ako aj iné finančné inštitúcie, aby mohli odpovedať na otázky týkajúce sa tej časti dotazníka, ktorá bola určená týmto stranám. Ani na jednu z uvedených požiadaviek čínska vláda nikdy nezareagovala.
(282)
Čínska vláda tvrdila, že použitie nástroja na vyvedenie nepriaznivých záverov je v tomto prípade nespravodlivé, pretože čínska vláda podľa svojich najlepších možností a schopností poskytla všetky informácie, ktoré mala k dispozícii. Čínska vláda uviedla, že banky sú v tomto konaní tretími, a teda nie zainteresovanými stranami ako je vymedzené v článku 12 ods. 9 dohody SVO, a preto nie sú povinné spolupracovať. Takisto uviedla, že Komisia konala subjektívne a nie v súlade s pravidlami WTO, pretože čínska vláda jej poskytla dostatok informácií o bankových pôžičkách a právach na užívanie pozemkov.
(283)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že Komisia nepoužila voči čínskej vláde nástroj na vyvodenie nepriaznivých záverov. Okrem toho, ako je uvedené v odôvodnení 276, Komisia použila všetky informácie, ktoré jej čínska vláda sprostredkovala, ale pre nedostatok dôležitých informácií musela predložené údaje doplniť z ďalších dostupných zdrojov, aby mohla dospieť k reprezentatívnemu záveru.
(284)
V súvislosti s tvrdeniami týkajúcimi sa zainteresovaných strán treba poznamenať, že článok 12 ods. 9 dohody SVO jasne hovorí, že domáce alebo zahraničné strany iné ako tie, ktoré sú v uvedenej dohode spomenuté, sa majú považovať za zainteresované strany. Pokiaľ ide o toto konanie, Komisia si na základe podnetu vyžiadala informácie týkajúce sa prednostného prideľovania pôžičiek zástupcom odvetvia natieraného papiera. Navyše, takéto informácie priamo súvisia s bankami, v ktorých väčšinový podiel vlastní štát. Tieto skutočnosti boli oznámené tak obom spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ako aj čínskej vláde. Skutočnosť, že jednoducho nebol predložený dostatok informácií o bankových pôžičkách prinútila Komisiu držať sa dostupných faktov v súlade s článkom 28 základného nariadenia.
4.3.4. OBVINENIA TÝKAJÚCE SA POUŽITIA NAJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH INFORMÁCIÍ
(285)
Skupina APP tvrdila, že Komisia nesmie vylúčiť informácie, ktoré nie sú ideálne vo všetkých aspektoch, pokiaľ zainteresovaná strana, ktorá ich predložila, tak napriek tomu učinila podľa svojich najlepších možností a schopností. Skupina APP ďalej tvrdila, že dokonca aj v prípadoch, kedy strana podľa svojich najlepších možností a schopností odmietla spolupracovať, Komisia musí pri narábaní s dostupnými faktami vziať do úvahy všetky podložené fakty poskytnuté zainteresovanou stranou, teda aj tie, ktoré nemusia dopĺňať informácie vyžiadané od tejto strany. Komisia preto v zmysle základného nariadenia a dohody SVO nesmie takéto informácie vylúčiť.
(286)
Čínska vláda uviedla, že sťažnosť na dostupné fakty nie je prípustná v prípade, že zainteresovaný člen alebo zainteresovaná strana preukázala, že konala podľa svojich najlepších možností a schopností a poskytla informácie, ktoré sú overiteľné, riadne predložené tak, aby sa dali využiť pri prešetrovaní, poskytnuté včas a vo forme, príp. v počítačovej podobe, ktorú si vyžiadali prešetrujúce orgány.
(287)
Toto nebol tento prípad. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že Komisia sa pridŕžala dostupných faktov v súlade s ustanoveniami článku 28 základného nariadenia a článku 12 ods. 7 Dohody SVO, pričom vyvážajúci výrobcovia, hoci o to boli niekoľkokrát požiadaní, neposkytli informácie, ktoré sa považovali za nevyhnutné pre prešetrovanie, aby bolo možné dospieť k reprezentatívnemu záveru. V skutočnosti musela Komisia hľadať spôsob, ako vyriešiť základný problém, s ktorým bola ako prešetrujúci orgán konfrontovaná, t. j. skutočnosť, že čínska vláda nedokázala poskytnúť aktuálne informácie o plánoch, úlohách bánk, hodnotení úverového rizika pri poskytovaní pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, o cenách za práva na užívanie pozemkov alebo o právnych predpisoch súvisiacich s viacerými prešetrovanými schémami, prípadne k nim odmietla umožniť prístup. Podobne ani spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia neposkytli informácie týkajúce sa pôžičiek pridelených čínskymi bankami. Preto spôsob, akým čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia spolupracovali nespĺňa normy stanovené odvolacím orgánom WTO vo veci Spojené štáty - Antidampingové opatrenia týkajúce sa niektorých oceľových výrobkov valcovaných za tepla z Japonska, ktorý rozhodol, že miera spolupráce požadovanej od zainteresovaných strán je „vysoká“ a že zainteresované strany musia konať „podľa svojich najlepších možností a schopností“ (12). Komisia nedokázala pochopiť, prečo nebolo pre čínsku vládu a vyvážajúcich výrobcov možné predložiť/zhromaždiť chýbajúce položky, pričom ani čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia neposkytli žiadne hodnoverné vysvetlenie. Čínska vláda takisto uviedla, že neboli splnené podmienky, na základe ktorých je možné sa uchýliť k použitiu najlepších dostupných informácií a že čínska vláda možno nepredložila niektoré informácie jednoducho preto, že takéto informácie neexistujú, nie sú viac relevantné, prípadne nie sú prístupné, neboli vyžiadané v dotazníku alebo vopred pred ich overením.
(288)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že tak, ako už bolo jasne preukázané v oddiele venovanom subvenciám (odôvodnenia 64-73), využitie dostupných faktov bolo jedinou možnosťou, ktorú mala Komisia ako prešetrovací orgán k dispozícii, aby mohla dospieť k reprezentatívnemu záveru. V súvislosti s charakterom informácií, ktoré boli požadované, treba poznamenať, že Komisia žiadala o informácie, ktoré existovali (napr. informácie o plánoch, úlohách bánk, hodnotení úverového rizika pri poskytovaní pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, o cenách za práva na užívanie pozemkov alebo o právnych predpisoch súvisiacich s viacerými prešetrovanými schémami) a pri viacerých príležitostiach po začatí prešetrovania ponúkla čínskej vláde možnosť tieto informácie predložiť.
(289)
Treba tiež upozorniť na to, že Komisia ako prešetrovací orgán musela prešetriť obvinenia vznesené navrhovateľom, ktoré boli podložené dostatočným množstvom dôkazov na to, aby sa začalo prešetrovanie (napr. využívanie päťročných plánov a priemyselných politík na prednostné poskytovanie pôžičiek zástupcom odvetvia natieraného papiera, úloha bánk ako verejných subjektov, existencia priamej/nepriamej dane a grantových programov), a preto od čínskej vlády ako zainteresovanej strany požadovala predloženie všetkých informácií, ktoré považovala za dôležité. Napriek tomu čínska vláda zvolila iný prístup, ktorý v podstate znamenal, že sa ustanovila za prešetrovací orgán. Čínska vláda skutočne chcela vo vlastnom mene rozhodnúť, čo považuje za relevantné a obmedziť predkladanie dokumentov na tie, ktoré ona považuje za relevantné bez toho, aby prešetrujúcemu orgánu umožnila tieto záležitosti preskúmať. Jasným dôkazom tejto skutočnosti je prístup čínskej vlády k štátnym bankám (pozri odôvodnenie 282).
Čínska vláda tvrdila, že uvedené banky sú „tretími stranami“: navrhovateľ však predložil dostatok dôkazov o tom, že sú „verejnými subjektmi“ a Komisia preto mala právo žiadať od čínskej vlády predloženie požadovaných informácií o ich činnostiach. V odpovedi na seba čínska vláda prevzala právomoc rozhodnúť o tom, že tieto banky nie sú verejnými subjektmi a odmietla o nich poskytnúť akékoľvek informácie. Toto rozhodnutie však patrí prešetrujúcemu orgánu, t. j. Komisii a nie čínskej vláde. Takéto správanie evidentne nie je v súlade so spomínanou judikatúrou WTO, podľa ktorej zainteresované strany musia konať „podľa svojich najlepších možností a schopností“. Nie je celkom zrejmé, ako to súvisí s rozsudkom odvolacieho orgánu vo veci Spojené štáty - Antidampingové opatrenia týkajúce sa niektorých oceľových výrobkov valcovaných za tepla z Japonska, podľa ktorého „spolupráca je proces založený na spoločnom úsilí, pričom strany pracujú spolu na dosiahnutí spoločného cieľa“ (13). Takisto treba poznamenať, že Komisia poskytla každej zainteresovanej strane dostatok času na predloženie požadovaných informácií a prešetrovanie viedla v súlade s ustanoveniami prílohy VI k Dohode SVO, kde sú stanovené pravidlá overovania na mieste, ktoré okrem iného umožňujú na mieste požiadať o doplňujúce podrobnosti k už zhromaždeným informáciám.
(290)
Čínska vláda namietla, že požadované plány boli obšírne, pretože majú 282 000 strán a preložiť ich by znamenalo neodôvodnenú nadmernú záťaž. Takisto uviedla, že nevie nič o plánoch, ktoré sa objavili v nezávislých prekladoch a že na konaniach v Spojených štátoch amerických nepredložila národný päťročný plán.
(291)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. Plány uvedené v odôvodnení 65, ktoré čínska vláda predložila v čínštine, mali menej ako 300 strán. Materiály predložené čínskou vládou nepotvrdzujú tvrdenie o 282 000 stranách. Toto tvrdenie je však napriek tomu znepokojujúce, pretože môže poukazovať na ešte detailnejšie vládne intervencie ako tie, ktoré sa zistili v tomto či v paralelnom antidampingovom prešetrovaní. V súvislosti s plánmi, ktoré sa objavili v nezávislých prekladoch treba poznamenať, že Komisia tieto dokumenty dostala od iných zainteresovaných strán a v rozsahu, v ktorom boli preložené, boli použité na účely tohto prešetrovania. Napokon by sa malo vysvetliť, že Komisia nemala v úmysle tvrdiť, že čínska vláda tieto plány predložila na konaniach v USA. V odôvodnení 66 sa uvádza len to, že v tejto súvislosti pravdepodobne existujú preložené informácie.
4.3.5. OBVINENIA TÝKAJÚCE SA POUŽÍVANIA INFORMÁCIÍ, KTORÉ NIE SÚ IDEÁLNE VO VŠETKÝCH ASPEKTOCH
(292)
Čínska vláda namietala, že Komisia musí pred použitím najlepších dostupných informácií vypracovať analýzu v súlade s článkom 28 ods. 3 základného nariadenia a dospieť k záveru, či boli splnené špecifické podmienky uvedené v danom odseku.
(293)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia sa uchýlila k použitiu dostupných údajov v súlade s ustanoveniami článku 28 základného nariadenia, pretože špecifické podmienky stanovené v článku 28 ods. 3 neboli splnené. Ako už bolo vysvetlené, čínska vláda buď predložila neúplné údaje, alebo v mnohých prípadoch požadované údaje vôbec neposkytla. Treba pripomenúť, že informácie o plánoch buď neboli poskytnuté vôbec, alebo len čiastočne, informácie o úlohe bánk boli neúplné alebo nesúrodé, hodnotenia úverového rizika vypracované bankami pri poskytovaní pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom neboli poskytnuté, ceny práv na užívanie pozemkov neboli poskytnuté a predložené neboli ani mnohé právne dokumenty týkajúce sa určitých daňových a grantových programov. Vzhľadom na neúplnosť, prípadne neprítomnosť informácií Komisia nemala možnosť si určité predložené informácie overiť. Keďže za týchto okolností nebolo možne skonštatovať, že čínska vláda konala podľa svojich najlepších možností a schopností, ako aj pre bezdôvodné problémy, ktoré bránili vyvodeniu čo najpresnejšieho záveru, Komisia bola nútená uchýliť sa k použitiu dostupných faktov.
(294)
Čínska vláda takisto namietala, že Komisia mala ako najlepšie dostupné informácie použiť informácie, ktoré jej čínska vláda už sprostredkovala.
(295)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia využila každú jednu informáciu poskytnutú zainteresovanými stranami (vrátane všetkých informácií predložených čínskou vládou) a získanú z verejne dostupných zdrojov na to, aby mohla dospieť k reprezentatívnemu záveru.
(296)
V súvislosti s pôžičkami bola vznesená námietka, že pre chýbajúce informácie od konkrétnych bánk potrebné na vyhodnotenie úverového rizika pri poskytovaní pôžičiek sa Komisia mala pridŕžať vysvetlení, ktoré poskytli Čínska národná banka a CBRC, ako aj výročných správ komerčných bánk.
(297)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že hoci o to boli banky zvlášť požiadané, potrebné údaje nepredložili. Informácie poskytnuté Čínskou národnou bankou a CBRC boli len všeobecného charakteru a nesúviseli priamo s pôžičkami poskytovanými spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Čínska vláda priložila k dokumentácii niekoľko výročných správ komerčných bánk (niektoré z nich iba v čínštine) a uviedla, že o obchodných operáciách rozhodujú komerčné banky vo vlastnej kompetencii v súlade so zákonom a bez vplyvu akejkoľvek organizačnej jednotky alebo jednotlivca. Ide však o jednoduché konštatovania, v prípade ktorých nie je možné overiť, či a ako banky hodnotia úverové riziko pri poskytovaní pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom a sú v protiklade s konkrétnymi prípadmi zistenými počas prešetrovania, v ktorých firmy získali pôžičky evidentne bez akéhokoľvek hodnotenia ich úverového rizika.
(298)
V súvislosti s právami na užívanie pozemkov bola vznesená námietka, že Komisia mala využiť informácie predložené čínskou vládou, ktoré, ako tvrdila čínska vláda, potvrdzujú existenciu fungujúceho trhu. Tvrdilo sa, že informácie, ktoré Komisia požadovala v súvislosti s minimálnymi cenami za práva na užívanie pozemkov boli príliš rozsiahle, pričom neboli požadované v dotazníku, ani v dostatočnom predstihu pred overovaním.
(299)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že bez informácií o cenách práv na užívanie pozemkov nie je možné dospieť k akémukoľvek záveru, pokiaľ ide o existenciu fungujúceho trhu s pozemkami v Číne, ktorý by odrážal vývoj dopytu a ponuky. Treba tiež poznamenať, že Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na poskytnutie informácií o oblastiach, v ktorých spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia operujú, ale čínska vláda v tejto súvislosti neposkytla jediný číselný údaj. V každom prípade sa Komisia riadila ustanoveniami prílohy VI k Dohode SVO, v ktorej sú stanovené pravidlá overovania na mieste umožňujúce okrem iného požadovať na mieste doplnenie už získaných informácií.
4.3.6. OBVINENIA TÝKAJÚCE SA DEFINÍCIE VEREJNÝCH SUBJEKTOV
(300)
Čínska vláda namietala, že vládna kontrola nie je primeraným základom pre zistenie, že banka alebo akákoľvek iná inštitúcia je verejným subjektom, a že na analýzu v tomto smere mala Komisia použiť pravidlá EÚ týkajúce sa štátnej pomoci. Čínska vláda namietala, že na základe zistení odvolacieho orgánu WTO vo veci USA - ČĽR DS379 týkajúcich sa definície verejného subjektu by sa malo súčasné konanie zastaviť.
(301)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia v odôvodnení 90 vysvetlila definíciu verejného subjektu. Táto definícia je v súlade s príslušnou judikatúrou WTO týkajúcou sa subvenčných konaní vrátane uvedenej správy odvolacieho orgánu. Preto nevidí dôvod, aby sa odkláňala od niečoho, čo je všeobecne akceptované a použila inú referenčnú hodnotu (t. j. pravidlá EÚ týkajúce sa štátnej pomoci), ktorá sa uplatňuje v úplne inej oblasti práva. Treba vedieť, že štátna pomoc prebieha v celkom odlišnom kontexte, t. j. jej úlohou nie je regulovať medzinárodný obchod s tovarom, ale slúžiť ako doplnok k spoločnému trhu. Nakoniec neexistuje žiadny právny alebo vecný základ, ktorým by sa potvrdilo, že súčasné konanie by sa malo zastaviť.
4.3.7. PREFERENČNÉ PÔŽIČKY VÝROBNÉMU ODVETVIU NATIERANÉHO PAPIERA
(302)
Čínska vláda v súvislosti s preferenčnými pôžičkami výrobnému odvetviu natieraného papiera namietla, že Komisia neposkytla dostatočné dôkazy o špecifickom subvencovaní podľa článku 2 ods. 1 písm. a) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Namietala, že analýza Komisie nesplnila svoj cieľ stanoviť špecifickosť údajnej subvencie de jure.
(303)
Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že úvery, ktoré im poskytli čínske štátne banky, neboli špecifické.
(304)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V súvislosti s týmto je potrebné pripomenúť, že špecifickosť bola stanovená na základe súhrnných informácií uvedených v dokumentácii vrátane informácií poskytnutých čínskou vládou, ako je uvedené v odôvodnení 92. Táto informácia potvrdzuje existenciu špecifickosti de jure podľa ustanovení článku 2 ods. 1 písm. a) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.
(305)
Čínska vláda tiež namietala, že Komisia neposkytla nesporný dôkaz o subvencovaní podľa ustanovení článku 2 ods. 4 dohody SVO a článku 4 ods. 5 základného nariadenia, keďže dôkazy, ktoré použila Komisia, nemôžu byť považované za nesporný dôkaz, pretože nemajú potvrdzujúci, objektívny a overiteľný charakter, ktorý je dôveryhodný.
(306)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že skutočnosti uvedené v odôvodnení 92 preukazujú nesporný dôkaz špecifickosti (t. j. špecifické subvencie udelené prostredníctvom sektorového priemyselného plánu, papierenský priemysel považovaný za podporované odvetvie, úloha obchodných bánk a plánovacieho systému čínskeho štátu ako aj vysoký úverový rating spoločností, keďže plnia špecifické plány politiky). Táto informácia je potvrdzujúca, keďže je jasná, objektívna a presvedčivá. Pochádza z viacerých zdrojov a bola poskytnutá zainteresovanými stranami alebo z verejne prístupných kanálov.
(307)
V súvislosti s plánom výroby papiera na rok 2007 sa tvrdilo, že papierenskému priemyslu neposkytuje špecifické subvencie alebo preferenčné zaobchádzanie. Podľa čínskej vlády skutočnosť, že sa v tomto pláne uvádza, že finančné inštitúcie neposkytujú úvery na každý projekt, ktorý nie je v súlade s jeho podmienkami, je len ustanovením zameraným na pozastavenie projektov, ktoré spôsobovali vážne znečistenie.
(308)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že formulácie použité v pláne na výrobu papiera na rok 2007, podrobne vysvetlené v odôvodnení 77, jednoznačne potvrdzujú existenciu špecifických subvencií a preferenčného zaobchádzania v prípade papierenského priemyslu. Tvrdenie, že podrobné pravidlá zaoberajúce sa finančnými inštitúciami existujú len z dôvodov ochrany životného prostredia nie je podložené v samotnej formulácii príslušných textov.
(309)
Vzhľadom na plány politiky ako aj sprievodné dokumenty ako projekt integrácie a katalóg oblastí, čínska vláda opätovne opakovala, že podľa čínskeho zákona o právnych predpisoch nie sú ako také právne záväzné. Skôr by potrebovali právne záväzný vykonávací akt. Tiež sa tvrdilo, že plány sú príliš nejasné na určenie špecifickosti a skutočnosť, že papierenský priemysel je podporované odvetvie, neznamená, že čínska vláda obmedzuje prístup k subvenciám len na určité podniky.
(310)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V súvislosti s tým je potrebné poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že plány sú právne záväzné z dôvodov uvedených v odôvodnení 78. Prešetrovaním sa tiež zistilo, že status „podporovaného odvetvia“ v prípade papierenského priemyslu znamená špecifické výhody príslušným podnikom.
(311)
V súvislosti s udeľovaním pôžičiek sa tvrdilo, že analýza výročných správ čínskych bánk, ktoré poskytovali pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, nie je dôkazom toho, že sa udeľovanie pôžičiek riadilo politickými plánmi.
(312)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. Ako je uvedené, výročné správy bánk neposkytujú špecifické informácie o udeľovaní pôžičiek spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Výročné správy sú všeobecné dokumenty, ktoré neposkytujú žiadne informácie o tom, akým spôsobom čínske banky udeľujú pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom a akým spôsobom banky vyhodnocujú úverové riziko v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Táto informácia sa od zainteresovaných strán opakovane požadovala a sa považuje za zásadnú okrem iného v súvislosti so zistením uvedeným v správe MMF z roku 2006 z ktorej vyplýva, že liberalizácia čínskych bánk je neúplná a úverové riziko nie je náležite reflektované (14), v správe MMF z roku 2009 sa zdôrazňuje nedostatočná liberalizácia úrokových sadzieb v Číne (15), v správe MMF o krajinách z roku 2010 bolo uvedené, že náklady kapitálu v Číne sú relatívne nízke, prideľovanie úverov sa niekedy riadi necenovými prostriedkami a vysoké úspory spoločností čiastočne súvisia s nízkymi nákladmi rôznych vstupov (vrátane kapitálu a pozemkov) (16), v správe o čínskej ekonomike OECD (17) z roku 2010 a v pracovnom dokumente hospodárskej sekcie OECD č. 747 o reformách čínskeho finančného sektora (18) sa konštatuje, že vlastníkom finančných inštitúcií zostáva v prevažnej väčšine štát, čo vyvoláva otázky do akej miery sú rozhodnutia bánk o poskytovaní úverov založené na čisto obchodných úvahách, pričom sa zdá, že tradičnou úlohou bánk je pôsobiť ako vládne agentúry s väzbami na vládu.
(313)
V súvislosti so spomínaným oznámením o úverovom ratingu čínska vláda tvrdila, že jedno oznámenie o úverovom ratingu nemôže byť považované za nesporný dôkaz o špecifickosti. Podľa čínskej vlády pokiaľ väčšina alebo dokonca všetky úvery udelené spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom ukazujú, že priemyselná politika im umožňuje mať vyšší úverový rating počas OP, Komisia nemôže uplatňovať podmienky jedného špecifického prípadu na všetky rozhodnutia o poskytnutí úveru.
(314)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že oznámenie o úverovom ratingu uvedené v 81 je priamym prepojením medzi pozitívnymi budúcimi perspektívami spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu a existenciou plánov papierenskej politiky a splnením ich cieľov. S cieľom dospieť k záveru sa Komisia sústredila na tento dokument spolu s plánom výroby papiera na rok 2007, pretože ako bolo už uvedené, napriek opakovaným žiadostiam neboli poskytnuté ďalšie informácie, ako posudzovanie rizík v prípade úverov.
(315)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia pri analýze tvrdení o preferenčných pôžičkách nezohľadnila obežník o zlepšení správy osobitných pôžičiek YINFA [1999] č. 228. Podľa čínskej vlády uvedený obežník potvrdzuje, že preferenčné pôžičky alebo osobitné pôžičky boli eliminované.
(316)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V súvislosti s týmto je potrebné poznamenať, ako je vysvetlené v odôvodnení 87, že Komisia našla obežníky Čínskej národnej banky novšie ako z roku 1999, v ktorých sa jasne uvádza existencia preferenčných pôžičiek a ostatných pôžičiek špecifikovaných Štátnou radou. Preto sa argumenty čínskej vlády o zrušení preferenčných pôžičiek a osobitných pôžičiek nezakladajú na skutočných faktoch. Bez ohľadu na uvedené, je dôležité poznamenať, že v obežníku z roku 1999 sa stanovuje, že banky v úplnom vlastníctve štátu musia aktívne komunikovať s úradmi, ktoré zodpovedajú za príslušné odvetvia s cieľom získať ich porozumenie a podporu. Toto takisto potvrdzuje ako štátne orgány ovládajú banky, ktoré sú v úplnom vlastníctve štátu.
(317)
Vzhľadom na dôkaz o špecifickosti predložený navrhovateľom sa tvrdilo, že ide len o odkazy na zistenia rôznych prešetrovaní v Spojených štátoch amerických, kde bola špecifickosť zistená okrem iného prostredníctvom odkazov na päťročné plány.
(318)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia použila všetky relevantné informácie, ktoré mala k dispozícii, s cieľom dopracovať sa k reprezentatívnemu zisteniu. Týmto sa verejne prístupné informácie uvedené v podnete, hoci odkazujúce na zistenia iných prešetrujúcich orgánov, považovali za relevantné a ich použitie bolo primerané.
(319)
Vzhľadom na rozhodnutie č. 40 a katalóg oblastí sa tvrdilo, že priamo nevymedzujú výrobné odvetvie natieraného bezdrevného papiera ako podporované odvetvie alebo podporované projekty. Tiež sa tvrdilo, že termín „podporované projekty“ predstavuje v Číne širokú škálu sektorov hospodárskej činnosti, pričom zahŕňa mnoho odvetví.
(320)
Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti treba poznamenať, že rozhodnutie č. 40 a katalóg oblastí vymedzujú papierenský priemysel, do ktorého výrobné odvetvie natieraného bezdrevného papiera patrí, ako podporované odvetvie alebo podporované projekty. V súvislosti s podporovanými projektmi je potrebné poznamenať, že tieto sa týkajú len určitých činností v rámci 26 sektorov a teda táto kategorizácia, zahŕňajúca len podskupinu podnikov v Číne, nemôže byť považovaná za všeobecnú a nešpecifickú. Komisia to považovala za najprirodzenejšiu interpretáciu v prípade, že neexistuje žiadne vysvetlenie (a podporné dokumenty) k tomu, ako čínska vláda presne uplatnila pojem „papierenský priemysel“ napr. na účely rozhodnutia č. 40 a katalógu oblastí.
(321)
Pokiaľ ide o zákon o komerčných bankách, čínska vláda tvrdila, že článok 34 má všeobecnú povahu a že v súlade s ustanoveniami článku 41 toho istého zákona, neznamená v prípade komerčných bánk žiadnu záväznú povinnosť poskytovať pôžičky na základe priemyselnej politiky.
(322)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti je treba uviesť, že znenie článku 34 priamo prepája udeľovanie pôžičiek komerčnými bankami s priemyselnou politikou štátu. Preto to nemohlo byť považované za všeobecné a nepovinné. Vzhľadom na článok 41 už uvedeného zákona je potrebné pripomenúť, že tento článok odkazuje na výsadu komerčnej banky poskytovať pôžičky, ale nezaoberá sa podmienkami, ktoré banky budú musieť zohľadniť pri rozhodovaní o poskytnutí pôžičiek.
(323)
Skupina APP tvrdila, že poskytla Komisii dostatočné informácie a dokumenty, ktoré preukazujú, že Moody's udelil v rokoch 2007 a 2008 skupine APP rating A-1, a preto nebolo správne, že Komisia nezobrala tento rating do úvahy a použila rating BB od Bloomberg.
(324)
Komisia dôkladne analyzovala správy o úverovom ratingu predložené skupinou APP. Tieto správy o úverovom ratingu prepájajú sľubný výhľad do budúcnosti papierenského priemyslu s vyhlásením politiky rozvoja papierenského priemyslu. Preto informácie v týchto dokumentoch vlastne potvrdzujú zistenia Komisie, že súčasná finančná situácia vývozcu bola založená na deformovanom trhu a preto sa kredibilita čínskych vývozcov nemohla posúdiť na základe jej nominálnej hodnoty. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.
(325)
Skupina APP takisto tvrdila, že správy o vnútornom finančnom manažmente uvedené v rámci tohto bodu v pripomienkach APP k všeobecnému zverejneniu sú „oveľa uspokojivejšie ako fakty, s ktorými sa teraz narába“.
(326)
Uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť. Údaje vypočítané v týchto správach vychádzajú z finančnej situácie spoločnosti, ktorú dosiahla na narušenom trhu, ktorý je samozrejme ovplyvnený preferenčnými pôžičkami, ako zistila Komisia. Ide preto o bludný kruh, t. j. spoločnosť získa preferenčnú pôžičku, čo má pozitívny vplyv na jej finančné ukazovatele a následne tieto ukazovatele majú pozitívny vplyv na podmienky budúcich pôžičiek.
(327)
Skupina APP tvrdila, že metodika, ktorú použila Komisia pri výpočte referenčných hodnôt pre pôžičky v USD a EUR nie je správna a tvrdila, že Komisia dvakrát započítala prirážku k sadzbe LIBOR a týmto zvýšila referenčnú úrokovú sadzbu.
(328)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. Komisia nezapočítala prirážku k sadzbe LIBOR dvakrát. Ako je vysvetlené v konečnom zverejnení, s cieľom stanoviť referenčné hodnoty pre pôžičky v USD a EUR s termínom splatnosti presahujúcim 1 rok, Komisia prirátala k príslušnej sadzbe LIBOR za 1 rok rozdiel medzi firemnými dlhopismi s ratingom BB so splatnosťou 1 rok a firemnými dlhopismi s ratingom BB so splatnosťou n rokov, pričom n je počet rokov, predstavujúci termín, pre ktorý bola vypočítaná „dlhodobá sadzba LIBOR v USD“ (napr. 2, 3, …, 15 rokov). Malo by sa zdôrazniť, že spomínaný rozdiel sa prirátal k „čistým“ sadzbám LIBOR za 1 rok (t. j. nie k sadzbe zvýšenej o x základných bodov ako tvrdila APP).
4.3.8. PREFERENČNÉ DAŇOVÉ POLITIKY PRE SPOLOČNOSTI, KTORÉ SÚ POVAŽOVANÉ ZA PODNIKY S VYSPELÝMI A NOVÝMI TECHNOLÓGIAMI
(329)
Vzhľadom na túto schému čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Tvrdilo sa, že článok 25 zákona o dani z príjmu podnikov je všeobecným právnym predpisom, ktorý sa uplatňuje nielen v prípade výrobcov bezdrevného natieraného papiera, ale v celej čínskej ekonomike.
(330)
Čínska vláda tiež tvrdila, že kritéria oprávnenosti pre túto schému sú objektívne a podrobne vymedzené, že oprávnenosť je automatická a teda táto schéma nemôže byť považovaná za špecifickú v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(331)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. Tieto zistenia Komisie vyplynuli na základe nesporných dôkazov. V tejto súvislosti je treba uviesť, že článkom 25 zákona o dani z príjmu podnikov sa obmedzuje prístup k tejto schéme len na určité podniky a odvetvia, ktoré sú klasifikované ako „podporované“, t. j. špecifickú podskupinu podnikov v Číne. Ako je uvedené, Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie natieraného papiera patrí do tejto kategórie a preto výhody v rámci tohto programu sú podľa článku 4 písm. a) základného nariadenia špecifické. Pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, je potrebné poznamenať, že v príslušných ustanoveniach sa medzi iným uvádza povinnosť, aby výrobky spadali do rozsahu opísaného v oblastiach vyspelých a nových technológií v rámci kľúčovej podpory štátu a aby podniky sústavne vykonávali činnosti spojené s výskumom a vývojom na účely získania nových poznatkov vo vede a technológiách, inovatívne používali nové poznatky alebo podstatne zlepšovali technológie alebo výrobky. Tieto podmienky, ako nemožno ako také považovať za objektívne kritériá oprávnenosti, ktoré vedú k automatickému udeľovaniu subvencií podľa ustanovení článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(332)
Skupina APP vyjadrila pochybnosti, či čiastka vyrovnateľných subvencií vychádzajúcich z týchto schém nemala byť radšej vypočítaná na základe daňového priznania a platby dane za rok 2008 namiesto roku 2009 (OP). Tvrdili, že tieto dve schémy sa vzťahujú na daň z príjmu, ktorá je obyčajne zaplatená v plnej výške a vyrovnaná v zdaňovacom období v nasledujúcom kalendárnom roku v Číne. Preto sa o dani z príjmu za rok 2009 alebo o udelení ktoréhokoľvek preferenčného zaobchádzania rozhodlo len v roku 2010.
(333)
Uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť. Skutočné čiastky získaných výhod boli potvrdené a overené pomocou daňových priznaní za rok 2009, preto ide o výhody vzťahujúce sa na predaj a príjem vytvorený v roku 2009, t. j. počas OP.
4.3.9. PREFERENČNÉ DAŇOVÉ POLITIKY NA VÝSKUM A VÝVOJ
(334)
Vzhľadom na túto schému čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Potom namietala, že kritéria oprávnenosti pre túto schému sú objektívne a podrobne vymedzené, že oprávnenosť je automatická a teda táto schéma nemôže byť považovaná za špecifickú v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(335)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. Z tohto hľadiska je potrebné pripomenúť, že z prešetrovania vyplynula existencia preferenčného zdaňovania v prípade určitých spoločností, ktoré boli uznané ako spoločnosti, ktoré vykonávajú určitý typ projektov výskumu a vývoja, t. j. špecifickej podskupiny podnikov v Číne. Ako je uvedené, ide o spoločnosti patriace do odvetví vyspelých a nových technológií, ktoré získavajú hlavnú podporu od štátu, a o projekty uvedené v sprievodcovi kľúčovými oblasťami vyspelej industrializácie, ako napríklad také, ktoré patria do výrobného odvetvia natieraného papiera, a preto výhody z tohto programu sú podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia považované za špecifické. Pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti je potrebné poznamenať, že príslušné ustanovenia predložené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami sú nejasné a netransparentné a preto nemôžu byť považované za objektívne kritériá oprávnenosti, ktoré vedú k automatickému udeleniu subvencie. Tieto zistenia Komisie sa teda zakladajú na nesporných dôkazoch v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
4.3.10. DAŇOVÉ VÝNIMKY Z VYPLÁCANÝCH DIVIDEND MEDZI PODNIKMI, KTORÉ SÚ KVALIFIKOVANÉ AKO REZIDENČNÉ PODNIKY
(336)
Vzhľadom na túto schému čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Tvrdila, že daňová výnimka z vyplácaných dividend nie je podľa dohody SVO subvenciou, keďže takáto výnimka nie je vo svojej podstate subvenciou a cieľom príslušných čínskych ustanovení je objasniť daňový základ a predísť tak dvojitému zdaneniu.
(337)
Skupina APP tvrdila, že táto schéma nie je špecifická, je všeobecne a jednotne aplikovaná v celej Číne na základe objektívnych kritérií t. j. zdroja príjmov z dividend. Tiež tvrdila, že táto schéma nepredstavuje subvenciu.
(338)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. Z tohto hľadiska je potrebné poznamenať, že príjem z dividend rezidenčných podnikov je oslobodený od povinností korporátnej dane z príjmu rezidenčných podnikov. Najprv je potrebné pripomenúť, že prešetrovaním sa preukázala existencia preferenčného zdaňovania určitých spoločností, t. j. rezidenčné podniky prijímajúce dividendy od iných rezidenčných podnikov a okrem toho dôležitých odvetví a projektov podporovaných štátom ako napr. výrobného odvetvia natieraného papiera t. j. špecifickej podskupiny podnikov v Číne. Preto výhody v rámci tohto programu sú podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifické. Po druhé, ide o daňový stimul, ktorý vedie k ušlým štátnym príjmom podľa definície subvencie stanovenej v článku 1 ods. 1 písm. a) dohody SVC a článku 3 písm. a) základného nariadenia. Pokiaľ ide o tvrdenie, že týmto stimulom sa má predísť dvojitému zdaneniu, je potrebné poznamenať, že aj keď dohoda SVO uznáva, že členovia WTO nie sú obmedzovaní pri prijímaní opatrení na predchádzanie dvojitému zdaneniu (pozri dohodu SVO, príloha I, poznámka pod čiarou 59), toto ustanovenie je „povolenou ochranou“ a neboli poskytnuté žiadne špecifické dôkazy podporujúce tvrdenie, že napr. s dividendami z rezidenčných a nerezidenčných podnikov sa zaobchádza odlišne z dôvodu právnych záväzkov, ktoré ČĽR prijala v rámci príslušných bilaterálnych dohôd o dvojitom zdanení s tretími krajinami.
(339)
Takisto sa namietalo, že táto schéma nie je vôbec relevantná v prípade podnikov a odvetví klasifikovaných ako podporované, ale na základe jeho definície sa vzťahuje na všetky rezidenčné spoločnosti. Čínska vláda tiež namietala, že v článku 2 ods. 2 dohody SVC sa uvádza, že stanovovanie všeobecne uplatniteľných sadzieb dane sa nepovažuje za špecifickú subvenciu. Potom namietala, že kritéria oprávnenosti pre túto schému sú objektívne a podrobne vymedzené, že oprávnenosť je automatická a teda táto schéma nemôže byť považovaná za špecifickú v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(340)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tomto zmysle je potrebné poznamenať, že právne ustanovenia stanovujúce túto schému patria do kapitoly 4 „preferenčné zdaňovanie“ zákona o dani z príjmu podnikov, v ktorej sa stanovujú špecifické daňové stimuly pre dôležité odvetvia a projekty podporovaných alebo podnecovaných štátom. Ako je už vysvetlené, za týchto podmienok sú výhody v rámci tohto programu v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifické. Prešetrovaním neboli zistené objektívne kritériá na obmedzovanie oprávnenosti, ani nezvratné dôkazy, ktoré by potvrdili, že oprávnenosť je automatická. Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa ustanovení článku 2 ods. 2 dohody SVO, je potrebné poznamenať, že súčasná schéma neodkazuje na stanovovanie všeobecne uplatniteľných sadzieb dane, ale na existenciu oslobodenia od dane určitého typu príjmu pochádzajúceho od určitého typu spoločností.
4.3.11. VÝNIMKY Z PLATENIA DPH A CLA NA DOVÁŽANÉ ZARIADENIA
(341)
Vzhľadom na túto schému čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Tvrdila, že špecifické obchodné kategórie vymedzené taxatívne zákonom nie sú špecifické, pretože zahŕňajú širokú škálu hospodárskych činností a týkajú sa rôznych odvetví. Potom namietala, že kritéria oprávnenosti pre túto schému sú objektívne a podrobne vymedzené, že oprávnenosť je automatická a teda táto schéma nemôže byť považovaná za špecifickú v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(342)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tomto zmysle je potrebné pripomenúť, že táto schéma je dostupná len spoločnostiam, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom (napr. katalóg pokynov odvetviu v prípade zahraničných investícií a katalóg kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, v prípade ktorých štát v súčasnosti podporuje vývoj). Skutočnosť, že sa oprávnenosť obmedzuje na špecifické obchodné kategórie potvrdzuje, že táto schéma nie je vo všeobecnosti dostupná širokej škále hospodárskych činností, a preto sú výhody v rámci tohto programu podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia považované za špecifické. Okrem toho prešetrovaním neboli zistené objektívne kritériá na obmedzovanie oprávnenosti, ani nezvratné dôkazy, ktoré by potvrdili, že oprávnenosť je automatická. Tieto zistenia Komisie sa teda zakladajú na nesporných dôkazoch v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(343)
Skupina APP tvrdila, že obdobie odpisovania použité Komisiou pri výpočte výhody vyplývajúcej z tejto schémy zodpovedajúce OP nie je správne a Komisia mala použiť obdobie odpisovania, uvedené spoločnosťami skupiny APP. Podľa APP je táto metodika v rozpore s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia.
(344)
Uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť. Obdobie odpisovania uvedené APP je vymedzené na účtovné a finančné účely. Ostatní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia a odvetvie Únie uvádzalo odlišné obdobia odpisovania. Preto Komisia v súlade so svojím zvyčajným postupom a v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia, použila na účely tohto výpočtu obdobie 15 rokov ako dobu použiteľnosti strojových zariadení, ktoré je príslušným odvetvím považované za „normálne“ obdobie odpisovania.
4.3.12. ZNÍŽENIE DPH NA ZARIADENIE VYRÁBANÉ NA DOMÁCOM TRHU
(345)
Vzhľadom na túto schému čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Čínska vláda tvrdila, že vysvetlila kritériá oprávnenosti tejto schémy a ako výsledok neexistuje žiadne opodstatnenie na použitie dostupných faktov.
(346)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. V tomto zmysle je potrebné pripomenúť, že táto schéma je vyhradená pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré kupujú zariadenia vyrobené na domácom trhu, t. j. pre špecifickú podskupinu podnikov v Číne a preto sa výhody v rámci tohto programu sú podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia považujú za špecifické. Okrem toho prešetrovaním neboli zistené objektívne kritériá na obmedzovanie oprávnenosti, ani nezvratné dôkazy, ktoré by potvrdili, že oprávnenosť je automatická. Tieto zistenia Komisie sa teda zakladajú, využitím predložených informácií a ustanovení článku 28 základného nariadenia, na nesporných dôkazoch v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
4.3.13. OSLOBODENIE OD MESTSKÝCH DANÍ NA ÚDRŽBU A VÝSTAVBU A OD PRÍPLATKOV NA VZDELÁVANIE PRE PODNIKY SO ZAHRANIČNOU MAJETKOVOU ÚČASŤOU
(347)
Obidve skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (APP a Chenming) tvrdili, že odvtedy, ako Štátna rada vydala 18. októbra 2010 Oznámenie o zjednotení mestskej dane na údržbu a príplatkov na vzdelávanie pre podniky s domácou a zahraničnou majetkovou účasťou a fyzické osoby, ktoré sa uplatňuje od 1. decembra 2010, sa uvedená daň a príplatok univerzálne vzťahujú na všetky spoločnosti a fyzické osoby v Číne, bez výnimky. Podľa týchto tvrdení sa táto subvenčná schéma už viac nepovažuje za vyrovnateľnú.
(348)
Uvedené argumenty boli analyzované v súlade s predloženou dokumentáciou a dôkazmi, ktoré poskytli strany. Čínska vláda bola požiadaná, aby potvrdila uvedené informácie. Čínska vláda, zainteresovaná strana v tomto konaní a orgán udeľujúci subvencie v tomto programe, oznámili Komisii, že táto schéma bola stiahnutá a nebola nahradená akýmkoľvek iným stimulom odkazujúcim na rovnakú povinnosť dane. Na základe toho a na zákalde informácií predložených spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom sa dospelo k záveru, že obidve skupiny preukázali, že už viac nemajú výhody z akejkoľvek subvencie odvodenej z tejto schémy. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v súlade s článkom 15 základného nariadenia nesmú byť uložené žiadne opatrenia, ak sa subvencia zruší alebo sa dokáže, že subvenciou sa viac neposkytuje zvýhodnenie dotknutým vývozcom. So zreteľom na uvedené skutočnosti a informácie uvedené v dokumentácii sa dospelo k záveru, že subvenciou sa viac neposkytuje zvýhodnenie dotknutým vývozcom. Preto zistenia uvedené v odôvodneniach 160 až 169 boli zodpovedajúcim spôsobom zmenené a doplnené.
4.3.14. ZNÁME ZNAČKY A OSOBITNÉ FONDY NA PODPORU ZAHRANIČNÉHO HOSPODÁRSKEHO A OBCHODNÉHO ROZVOJA
(349)
Vzhľadom na tieto schémy čínska vláda namietala, že Komisii sa nepodarilo konštatovať špecifickosť na základe nesporných dôkazov. Tvrdila, že v súvislosti s týmito schémami poskytla dostatočné informácie a že neexistuje žiadny zákon alebo nariadenie týkajúce sa týchto schém.
(350)
Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. V tomto zmysle je potrebné pripomenúť, že tieto schémy boli identifikované ako špecifické a vyrovnateľné na základe informácií poskytnutých čínskou vládou a spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami bez ohľadu na to, že neboli predložené žiadne platné právne ustanovenia. Skutočnosť, ako tvrdila čínska vláda, že pre tieto schémy neexistujú žiadne právne ustanovenia jednoznačne potvrdzuje, že objektívne kritériá alebo podmienky stanovené zákonom riadiace tieto schémy jednoducho neexistujú. K zisteniam Komisie sa preto dospelo na základe predložených informácií a ustanovení článku 28 základného nariadenia, na nesporných dôkazoch v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. b) dohody SVO a článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Keďže neexistujú žiadne kritériá alebo podmienky, vláda má podľa všetkého veľký priestor na vlastné rozhodovanie, a preto sa prístup k subvenciám považuje za obmedzený len na určité podniky.
4.3.15. FOND NA SUBVENCOVANIE VYSPELÉHO PRIEMYSELNÉHO ROZVOJA A CENA PRIEMYSELNÉHO PARKU SUŽOU ZA UDRŽANIE RASTU
(351)
Vzhľadom na tieto schémy, čínska vláda tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila článok 2 ods. 2 dohody SVO, keďže priemyselné parky nie sú geograficky vymedzené regióny.
(352)
Uvedené tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že priemyselný park Sužou je nepochybne ekonomickým a administratívnym správnym celkom v rámci jurisdikcie ČĽR a teda geograficky vymedzeným regiónom v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 2 dohody SVO. Bez ohľadu na uvedené, malo by sa poznamenať, že aj keď uvedená informácia nebola potvrdená konkrétnymi faktami z prešetrovania, priemyselný park už svojím vymedzením môže slúžiť len podskupine podnikov v rámci územia danej krajiny alebo v pôsobnosti orgánu udeľujúceho subvencie a teda v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 písm. a) dohody SVO subvencie poskytnuté priemyselným parkom budú považované za špecifické.
4.3.16. POSKYTOVANIE PRÁV NA UŽÍVANIE POZEMKOV
(353)
V súvislosti s právami na užívanie pozemkov čínska vláda tvrdila, že použitie externej referenčnej hodnoty je nelegálne a odvolávala sa na článok 14 písm. d) dohody SVO a na rozhodnutie odvolacieho orgánu vo veci USA - Softwood Lumber IV. Namietala, že EÚ a zákon WTO obmedzuje použitie externých referenčných hodnôt na veľmi výnimočné okolnosti, t. j. len keď sú súkromné trhové ceny narušené z dôvodu hlavnej úlohy vlády ako poskytovateľa daného tovaru alebo služby. Podľa čínskej vlády Komisia neposkytla dôkaz o tom, že súkromné trhové ceny sú narušené hlavnou úlohou vlády ako poskytovateľa.
(354)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. Po prvé je potrebné poznamenať, že pravidlá WTO, ako potvrdil odvolací orgán vo veci USA - Softwood Lumber IV (DS257) a výbor vo veci USA - čínske vyrovnávacie clá (DS379), nezakazujú použitie externých referenčných hodnôt. Po druhé, vo svojom prístupe Komisia celkovo zohľadnila konkrétne podmienky, ktoré vyžaduje judikatúra WTO s cieľom stanoviť externú referenčnú hodnotu. Ako bolo preukázané v rámci odôvodnení 248 až 259, pozemky v Číne patria vláde a súkromným subjektom ich vláda prenajíma. Okrem toho, čínske orgány kontrolujú poskytovanie a rozdeľovanie pozemkov podnikom vrátane sekundárnych trhov, pričom prideľovanie pozemkov podnikom je napojené na striktný súbor pravidiel, pričom akýkoľvek typ zmeny pri prideľovaní pozemkov, napr. prevod práv na užívanie pozemkov z jedného podniku na druhý, musí byť schválený štátom a uznaný prostredníctvom novej zmluvy o právach na využívanie pozemkov medzi nadobúdateľom a príslušným štátnym orgánom. Z hľadiska uvedeného sa dospelo k záveru, že čínska vláda hrá hlavnú úlohu v rozdeľovaní práv na užívanie pozemkov a že akékoľvek čínske „súkromné“ trhové ceny (pokiaľ teda existujú - počas tohto prešetrovania neboli zistené žiadne) musia byť narušené z dôvodu rozhodujúcej úlohy čínskej vlády ako poskytovateľa a jej monopolu ako regulačného orgánu pri pozemkových transakciách. Z tohto dôvodu by finančný príspevok čínskej vlády prakticky určoval úroveň akýchkoľvek súkromných cien.
(355)
Čínska vláda tiež namietala, že výberom Taiwanu ako externej referenčnej hodnoty sa Komisii nepodarilo použiť externú referenčnú hodnotu ktorá sa vzťahuje, odkazuje alebo spája s prevládajúcimi podmienkami na čínskom trhu. Tvrdila, že použitie Taiwanu ako referenčnej hodnoty na kompenzáciu rozdielov pri porovnávaní výhod medzi štátmi je v pravidlách WTO výslovne zakázané.
(356)
Uvedené tvrdenia museli byť zamietnuté. Komisia považuje Taiwan (19) za vhodnú externú referenčnú hodnotu z dôvodu všetkých súhrnných informácií v súbore t. j. z hľadiska i) úrovne ekonomického rozvoja a ekonomickej štruktúry prevládajúcej na Taiwane a príslušných čínskych provincií, kde majú sídlo spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ii) geografickej blízkosti týchto dvoch čínskych provincií a Taiwanu, iii) vysokého stupňa infraštruktúry Taiwanu a týchto dvoch čínskych provincií, iv) silných ekonomických väzieb medzi Taiwanom a ČĽR, v) podobnej hustoty obyvateľstva v príslušných čínskych provinciách a na Taiwane, vi) podobnosti medzi typom pozemkov a transakciami použitými na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty na Taiwane a hodnôt v ČĽR a vii) spoločných demografických, jazykových a kultúrnych charakteristík na Taiwane a v ČĽR. Okrem toho Jiangsu a Šandong sú považované za najproduktívnejšie výrobné provincie v ČĽR (20). Aj keď HDP na obyvateľa Taiwanu a dvoch čínskych provincií nie je rovnaký, HDP týchto dvoch čínskych provincií v poslednom čase rýchlo rástol t. j. vyrovnáva sa HDP Taiwanu.
Okrem toho nedávne údaje ukazujú, že ČĽR aj Taiwan majú rovnaké skutočné miery rastu HDP (21). Je však potrebné poznamenať, že presné porovnanie medzi HDP netrhového hospodárstva (ČĽR) a HDP fungujúceho trhového hospodárstva (Taiwan) nie je rozhodujúcim faktom, pretože je normálne, že pokiaľ ide o HDP, netrhové hospodárstvo zaostáva za fungujúcim trhovým hospodárstvom. Okrem toho môže v prípade priemyselných pozemkov ovplyvniť ponuku a dopyt veľa ďalších faktorov ako pravidlá plánovania alebo environmentálna politika. Skutočnou otázkou je, aké by boli „prevládajúce trhové podmienky“, pokiaľ ide o práva na užívanie pozemkov v ČĽR, ak by bola fungujúcim trhovým hospodárstvom, pretože zo všetkých dôkazov vyplýva, že by boli veľmi podobné podmienkam na Taiwane.
(357)
Na základe všetkých uvedených informácií možno predpokladať, že zvolená referenčná hodnota je v súlade s požiadavkami odvolacieho orgánu vo veci USA - Softwood Lumber IV (paragraf 103), kde sa uvádza, že „zvolená referenčná hodnota sa musí, napriek tomu, vzťahovať alebo odkazovať na, príp. sa spájať s prevládajúcimi trhovými podmienkami v danom štáte a musí odrážať ceny, kvalitu, dostupnosť, obchodovateľnosť, prepravné a iné nákupné resp. predajné podmienky, v zmysle článku 14 písm. d)“. Súhrn podmienok na Taiwane sa skutočne vzťahuje na prevládajúce trhové podmienky v dvoch čínskych provinciách. Pozemky sú dostupné v oblastiach s podobnou hustotou, geografická blízkosť oblastí zabezpečuje, že kvalita pozemkov je podobná, pričom skutočnosť, že Taiwan a dve čínske provincie majú rovnaký jazyk a kultúru, majú ekonomiky orientované na vývoz a dôležité výrobné sektory potvrdzujú, že ceny, obchodovateľnosť a ostatné nákupné resp. predajné podmienky pozemkov sú úzko prepojené.
(358)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii, boli dostatočné na to, aby sa dospelo k záveru, že v Číne existuje trh s pozemkami.
(359)
Uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť. Na základe informácií, ktoré boli Komisii k dispozícii, nebolo možné dospieť k záveru, že v Číne existuje fungujúci trh s pozemkami. Z právnych predpisov, ktoré mala Komisii k dispozícii prostredníctvom čínskej vlády, je jasné, že všetky pozemky v ČĽR patria vláde a vláda ich prenajíma. Čínske orgány majú plnú kontrolu nad poskytovaním a rozdeľovaním pozemkov podnikom vrátane prevodov na sekundárnom trhu. Napriek žiadosti Komisie nebol poskytnutý žiadny dôkaz o tom, že v oblasti distribúcie práv na užívanie pozemkov existuje akýkoľvek trhový mechanizmus. Situácia je podrobne vysvetlená v odôvodnení 354, v ktorom sa riešia podobné tvrdenia čínskej vlády.
(360)
Skupina APP tvrdila, že súčasné ceny práv na užívanie pozemkov v Číne by sa mali používať ako referenčná hodnota alebo alternatívne súčasné ceny pozemkov v indickom štáte Maháraštra. Spoločnosť Chenming tiež navrhla indický štát Maháraštra ako referenčnú hodnotu.
(361)
Ako už bolo opísané v odôvodnení 359, v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami. Preto nie je vhodné používať súčasné ceny práv na využívanie pozemkov v Číne ako referenčnú hodnotu. Vyvážajúci výrobcovia založili svoje tvrdenie na tom, že ceny pozemkov v Maháraštre by sa mohli použiť ako referenčná hodnota v porovnaní s indickým štátom Maháraštra z hľadiska HDP na obyvateľa a hustoty obyvateľstva v čase nákupu práv na užívanie pozemkov. Ako je vysvetlené, Komisia zastáva názor, že HDP na obyvateľa a hustota obyvateľstva nemôžu byť jedinými rozhodujúcimi faktormi pri výbere štátu/regiónu na účely uplatnenia externej referenčnej hodnoty. V každom prípade metodika navrhovaná spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami nie je v súlade s ich tvrdeniami. Počas OP, Mumbaj, hlavné mesto Maháraštry a jednoznačne najrozvinutejšia oblasť štátu, malo príjem na obyvateľa USD 2 675 (Rs1.28 lakh), ktorý je v skutočnosti nižší ako čínsky národný priemer USD 3 529 (22) a to sa nespomína HDP na obyvateľa vo vysoko rozvinutých regiónoch Šandong a Jiangsu (USD 5 255 resp. USD 6 550). Pokiaľ ide o hustotu obyvateľstva, ktorá sama o sebe takisto nepredstavuje rozhodujúci faktor, ale len pre úplnosť, hustota obyvateľstva je v Maháraštre 314/km2, v Jiangsu 736/km2 a v Šandongu 600/km2, t. j. nie je to na rovnakej úrovni. Okrem toho ostatné faktory ako nedostatok priestorovej blízkosti a spoločné charakteristiky medzi Čínou a Indiou vedú k záveru, že Maháraštra sa ako referenčná hodnota nevzťahuje, neodkazuje ani sa nespája s prevládajúcimi trhovými podmienkami v Číne. Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 357 Komisia naďalej zastáva názor, že ceny pozemkov na Taiwane sú oveľa vhodnejšou externou referenčnou hodnotou.
(362)
APP tvrdila, že niektoré práva na užívanie pozemkov, ktoré Komisia zohľadnila pri výpočte výhody vyplývajúcej z tejto schémy, už nie sú v držbe APP. APP taktiež namietala, že použitím informácií z webovej stránky priemyselného úradu Ministerstva pre hospodárske záležitosti Taiwanu sa dopracovala k odlišnej priemernej cene pozemku za meter štvorcový a Komisia nepreukázala žiadnu snahu nájsť reprezentatívne ponuky za priemyselné pozemky.
(363)
Vzhľadom na celkovú rozlohu pozemkov využívaných APP, Komisia tvrdenie APP zohľadnila a na základe informácií a dôkazov uvedených v pripomienkach v konečnom zverejnení bolo toto tvrdenie akceptované. Opravené informácie boli premietnuté do výpočtu subvencie. Pokiaľ ide o informácie získané z Taiwanu, je potrebné poznamenať, že toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Napriek tomu, že táto strana nenavrhla použiť túto cenu na výpočet vhodnej referenčnej ceny, malo by sa zdôrazniť toto: Komisia použila informácie, ktoré boli k dispozícii v dokumentácii v súvislosti s cenami pozemkov na Taiwane a metodika, ktorou sa dopracovala k referenčnej cene, bola poskytnutá stranám a vysvetlená v oznámení k prípadu z 11. februára 2011. Na druhú stranu, údaje, ktoré prezentovala APP odkazujú len na február 2011, t. j. na časové obdobie odlišné od toho, ktoré použila Komisia pri výpočte a zdá sa, že odkazuje len na zoznam príkladov niektorých údajov získaných z niektorých oblastí Taiwanu. Okrem toho Komisia nemohla vypočítať referenčnú cenu tak, ako ju vypočítala APP, keďže APP neposkytla žiadne podrobnosti o metodike, ktorú použila pri výpočte a nepreukázala, prečo jej výpočet presnejšie odráža priemerné ceny pozemkov na Taiwane.
(364)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že každá subvencia vo forme poskytnutia práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu, by nemala byť špecifická.
(365)
Uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako je už vysvetlené v konečnom zverejnení, čínska vláda neposkytla dostatočné informácie v súvislosti s touto schémou, ktoré museli byť v spise doplnené ďalšími informáciami a faktami. Následne na tomto základe boli vykonané zistenia a sú vysvetlené a analyzované v odôvodneniach 253 až 258.
4.3.17. INÉ
(366)
Skupina APP tvrdila, že úroková sadzba použitá Komisiou v snahe premeniť nominálnu hodnotu subvencie na hodnotu prevládajúcu v období prešetrovania nie je správna.
(367)
Komisia zohľadnila tvrdenie APP a na základe informácií a dôkazov predložených počas pripomienkovania konečného zverejnenia ho akceptovala. Úroková sadzba navrhnutá skupinou APP sa použila pri výpočtoch subvencie. Táto zmena už je zohľadnená v odôvodneniach týkajúcich sa výpočtu rozpätia subvencie, ako aj vo výsledných rozpätiach subvencie pre príslušné individuálne schémy.
(368)
APP tvrdila, že výšky subvencie musia byť vyjadrené ako percentuálny podiel ich uvedených cien CIF a nie ako percentuálny podiel obratu a že Komisia mala použiť túto metodiku na výpočet subvenčných rozpätí.
(369)
Uvedené argumenty boli analyzované v súlade s predloženou dokumentáciou a dôkazmi, ktoré poskytla uvedená strana. Treba poznamenať, že okrem jednej subvenčnej schémy, ktorá bola zisteniami potvrdená ako vyrovnateľná, neboli zistené žiadne iné schémy, ktoré by boli podmienené uskutočneným vývozom a neboli poskytnuté na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Z tohto dôvodu bola výška subvencie rozdelená podľa celkového obratu z predaja spoločností zo skupiny APP v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, v ktorom sa uvádza: „Ak subvencia nie je poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev, výška napadnuteľnej subvencie sa určí tak, že hodnota celej subvencie sa rozdelí podľa objemu výroby, predaja alebo vývozu výrobkov počas obdobia skúmania nároku na poskytnutie subvencie“. Keďže táto subvencia nesúvisí s výrobou alebo akýmkoľvek konkrétnym výrobkom alebo vývozom, celkový obrat z predaja spoločnosti je tým najvhodnejším menovateľom. Z tohto podľa by sa malo poznamenať, že relevantný obrat bol určený na základe, ktorý zabezpečuje, že čo najlepšie reflektuje hodnotu predaja výrobkov predávaných príjemcom. Táto zmena už je zohľadnená v odôvodneniach týkajúcich sa výpočtu rozpätia subvencie, ako aj vo výsledných rozpätiach subvencie pre príslušné individuálne schémy. Akákoľvek iná metodika na výpočet výšky vyrovnávacej subvencie by bola v rozpore s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia (články 7 a 15) a administratívnej praxe, ktorú Komisia využíva pri svojich antisubvenčných konaniach pri výbere vhodného čitateľa/menovateľa na určenie výšky vyrovnávajúcej subvencie.
Strana sa tiež odvolávala na časť pokynov (23), ktorá odkazuje na výpočet subvencie na jednotku, ako základ svojho tvrdenia. Avšak z rovnakých dôvodov, ktoré boli už uvedené, prístup výpočtu subvencie na jednotku sa nepovažoval za vhodný za podmienok tohto prípadu. Skutočne, navrhovaná metodika sa nepovažuje za reprezentatívnu, keďže kombinuje obrat a vyrobené jednotky len v prípade príslušného výrobku, avšak nezohľadňuje jednotky ďalších vyrobených výrobkov. Príslušnými spoločnosťami neboli predložené alebo overené žiadne informácie, pokiaľ ide o celkový počet jednotiek pre všetky výrobky, a subvencie neboli v žiadnom prípade poskytované na základe množstiev. Pokiaľ ide o ceny CIF, je potrebné poznamenať, že dôkazy v dokumentácii ukazujú, že ceny CIF sa líšia v rámci výrobných typov a medzi nimi. V každom prípade, dané subvencie sa nevzťahujú na konkrétny výrobok. Okrem toho, Komisia stanovila výšku subvencie v ČĽR a určila ju tak, že hodnotu celkovej subvencie vydelila obratom v Číne, pri zohľadnení špecifickosti situácie príslušných spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov. To zabezpečuje použitie overenej výšky subvencií a najvhodnejšieho obratu. Nakoniec je potrebné poznamenať, že pri zohľadnení praktických okolností tohto konania, t. j. uloženie antidampingových a vyrovnávacích ciel na úrovni rozpätia ujmy, sa dospelo k záveru, na pozíciu APP to nemá žiadny vplyv, bez ohľadu na to, aká metodika sa zvolí pri určovaní výšky vyrovnávajúcej subvencie a vyrovnávajúceho cla.
4.4. VÝŠKA VYROVNÁVACÍCH SUBVENCIÍ
(370)
Výška vyrovnávajúcich subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, sa v prípade prešetrovaných spoločností stanovila takto:
Vyvážajúci výrobca
Úroveň antisubvenčného rozpätia
skupina APP
12,04 %
skupina Chenming
4,06 %
(371)
Na základe informácií dostupných z podnetu a informácií od spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov existujú v ČĽR ďalší známi výrobcovia príslušného výrobku. Napriek tomu, vychádzajúc zo skutočnosti, že oznámený objem vývozu sa ukázal byť vyšší ako údaje o dovoze poskytnuté Eurostatom, sa miera spolupráce považovala za vysokú. S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení sa preto pokladalo za primerané stanoviť mieru subvencie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni najvyššej miery subvencovania spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 12,04 %.
5. VÝROBCOVIA Z ÚNIE
5.1. VÝROBA V ÚNII
(372)
Počas OP vyrábalo podobný výrobok 14 známych a niekoľko ďalších veľmi malých výrobcov v Únii. Odhaduje sa, že údaje predložené združením CEPIFINE sa vzťahujú na 98 % výroby výrobcov z Únie. Na základe uvedeného sa celková výroba Únie počas OP odhadla približne na 5 270 000 ton. Výrobcovia z Únie, ktorí tvoria celkovú výrobu Únie, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.
(373)
Výrobné odvetvie natieraného bezdrevného papiera je náročné na energiu a kapitál. Z tohto dôvodu sa uplatňujú úspory z rozsahu, čím sa vysvetľuje koncentrácia výroby v rámci niekoľkých veľkých aktérov, doplnená niekoľkými malými výrobcami, ktorí sa zameriavajú na geograficky blízke trhy. Päť podobne veľkých výrobcov pokrýva väčšinu trhu Únie, pričom výrobné závody sú rozmiestnené po celej Európe. Veľká časť NBP je komoditným typom výrobku a predáva sa najmä prostredníctvom obchodníkov a veľkoobchodníkov s papierom. Tieto distribučné kanály sú charakteristické vysokým stupňom koncentrácie kúpnej sily a transparentnosti cien prostredníctvom cenových ponúk.
(374)
Ako je uvedené v odôvodnení 19, jedna zainteresovaná strana tvrdila, že NBP na kotúčovú tlač by mal byť zahrnutý do rozsahu súčasného prešetrovania. Na základe uvedeného tá istá strana tvrdila, že argumentácia navrhovateľov výrobného odvetvia Únie nie je v rámci súčasného konania dostatočne podložená. Na základe záverov uvedených v odôvodneniach 22 a 25, t. j. že NBP na kotúčovú tlač a NBP na hárkovú tlač sú dva odlišné výrobky, však toto tvrdenie muselo byť zamietnuté.
(375)
Vláda Číny uviedla, že jeden z reprezentatívnych výrobcov je vraj prepojený na čínsku spoločnosť a preto by sa na neho nemala vzťahovať definícia pojmu „výrobné odvetvie Únie“. Prešetrovaním sa však zistilo, že výrobky vyrábané čínskou spoločnosťou, na ktorú sa odkazovalo, neboli príslušnými výrobkami. Preto tento vzťah nemá žiadny vplyv na analýzu ujmy ani začlenenie tohto výrobcu z Únie do vymedzenia výrobného odvetvia Únie.
6. UJMA
6.1. SPOTREBA V ÚNII
(376)
Spotreba sa stanovila na základe:
-
údajov Eurostatu o dovoze z tretích krajín, náležite upravených na základe informácií týkajúcich sa výrobkov, na ktoré sa nevzťahuje toto konanie, ktoré poskytli výrobcovia z Únie, prešetrovaním sa na základe predložených dôkazov zistilo, že tieto predpoklady boli primerané a opodstatnené,
-
overených údajov o celkovom objeme dovozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR na trh Únie, keďže sa zistilo, že oznámený objem vývozu bol vyšší ako údaje o dovoze od Eurostatu,
-
celkového predaja všetkých výrobcov z Únie na trhu Únie na základe informácií predložených združením CEPIFINE.
(377)
Na uvedenom základe sa spotreba v Únii stanovila takto:
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
Spotreba v Únii
2006
2007
2008
2009/OP
tony
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
index
100
104
101
86
Zdroj: overené vyplnené dotazníky, upravené údaje od Eurostatu a overené údaje poskytnuté združením CEPIFINE.
(378)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila celkovo o 14 %. Zistilo sa, že spotreba sa najskôr zvýšila o 4 % v období od 2006 do 2007, potom sa znížila o 18 % od roku 2007 do OP. Pokles spotreby v roku 2008 a počas OP bol výsledkom menšieho dopytu, najmä v prvom polroku 2009, z dôvodu hospodárskej recesie.
6.1.1. DOVOZ DO ÚNIE Z ČĽR
(379)
Ako je uvedené v odôvodnení 376, zistilo sa, že overený celkový objem predaja príslušného výrobku u čínskych spolupracujúcich výrobcov na trhu Únie bol vyšší ako objemy dovozu oznámené Eurostatom. Keďže sa usúdilo, že overené informácie sú presnejšie ako dostupné štatistiky, celkový objem dovozu z ČĽR sa stanovil na základe overených informácií poskytnutých spolupracujúcimi spoločnosťami. Objem predaja spolupracujúcich spoločností, o ktorých sa zistilo, že počas posudzovaného obdobia vyvážali iba viacvrstvovú lepenku, sa vylúčil z celkového dovozu, pretože sa dospelo k záveru, ako je uvedené v odôvodnení 47, že viacvrstvový papier a lepenka by sa nemali považovať za príslušný výrobok. Keďže údaje o dovoze týkajúce sa príslušného výrobku sa vzťahujú iba na dve spoločnosti, z dôvodu zachovania dôvernosti údajov sa považovalo za vhodné uviesť ich vo forme indexov.
Tabuľka 2
Celkový subvencovaný dovoz z ČĽR
Celkový dovoz z ČĽR
2006
2007
2008
2009/OP
objem (index)
100
218
212
283
podiel na trhu (index)
100
210
209
329
ceny (EUR/tona)
677
661
657
621
index
100
98
97
92
Zdroj: overené vyplnené dotazníky.
(380)
Objem celkového dovozu z ČĽR sa značne zvýšil, pričom počas posudzovaného obdobia sa takmer strojnásobil. V dôsledku toho sa ich podiel na trhu značne zvýšil z približne 1 % v roku 2006 na približne 4 % počas OP. Pri posudzovaní tejto skutočnosti je potrebné zohľadniť pokles spotreby počas toho istého obdobia o 14 %. Priemerné ceny subvencovaného dovozu z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížili o 8 %.
6.1.2. CENOVÉ PODHODNOTENIE
(381)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku výrobcov Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z ČĽR pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce clo a náklady po dovoze.
(382)
Ako je uvedené v odôvodnení 51, úroveň spolupráce čínskych vývozcov bola veľmi vysoká a vzťahovala sa na celkový objem vývozu z ČĽR do Únie počas OP. Vzhľadom na zistenie, že dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa pôvodne prihlásili, nevyvážali príslušný výrobok na trh Únie, ako je vysvetlené v odôvodnení 52, ich dovoz sa na účely analýzy cenového podhodnotenia nezohľadnil. Z porovnania boli vylúčené aj exportné predaje každej spoločnosti v skupine jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, keďže nikto z reprezentatívnych výrobcov z Únie nevyrábal porovnateľné typy výrobkov. Pokiaľ ide o množstvá, ktoré vyviezla táto konkrétna spoločnosť, treba poznamenať, že predstavovali iba malú časť celkového exportného predaja skupiny a ich cenové úrovne sa zdali byť v súlade s celkovými cenovými úrovňami exportného predaja skupiny.
(383)
Porovnaním sa preukázalo, že počas OP príslušný subvencovaný výrobok s pôvodom v ČĽR, ktorý sa predával na trhu Únie, podhodnotil ceny výrobcov z Únie v priemere o 7,6 %. Pri posudzovaní úrovne rozpätia cenového podhodnotenia je potrebné zohľadniť vysoký stupeň transparentnosti cien prostredníctvom cenových ponúk, ktorý charakterizuje distribučný trh s NBP.
6.2. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE A ŠTYROCH REPREZENTATÍVNYCH VÝROBCOV Z ÚNIE
6.2.1. PREDBEŽNÉ POZNÁMKY
(384)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobcov z Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov týkajúcich sa posúdenia situácie výrobcov z Únie od roku 2006 do konca OP.
(385)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast a výška vyrovnávacích subvencií) sa posudzovali na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, na základe informácií poskytnutých združením CEPIFINE.
(386)
Analýza mikroekonomických prvkov sa vykonala na úrovni výrobcov Únie (priemerné jednotkové ceny, zamestnanosť, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál) na základe ich informácií, ktoré sa riadne overili.
(387)
Namietalo sa, že v rámci analýzy ujmy sa nepodarilo dôkladne a v súvislostiach zanalyzovať všetky ukazovatele ujmy pre navrhovateľov a výrobné odvetvie Únie ako také. Strany navrhli, že závery týkajúce sa značnej ujmy budú rôzne, pretože niektoré ukazovatele ako podiel na trhu sú stanovené na úrovni navrhovateľov.
(388)
V prvom rade treba poznamenať, že vyhlásenia týchto strán zrejme vychádzajú z ukazovateľov vypočítaných z rozdielnych súborov údajov a informácií ako sú tie, ktoré boli stanovené v priebehu prešetrovania a zverejnené na nasledujúcich stranách. Výsledkom je, že sú fakticky chybné a teda irelevantné.
(389)
Po druhé, Komisia postupuje tak, že vyhodnotí makroekonomické ukazovatele, aby zistila ujmu, ktorú, ako už bolo vysvetlené, utrpelo výrobné odvetvie Únie ako také. V tomto prešetrovaní bolo výrobné odvetvie Únie definované na úrovni výrobcov Únie tvoriacich celkovú produkciu Únie tak, ako je uvedené v odôvodnení 372, bez ohľadu na to, či výrobcovia súhlasia s navrhovateľom alebo či spolupracovali na prešetrovaní.
(390)
Mikroekonomické faktory sa analyzujú na úrovni reprezentatívnych výrobcov z Únie bez ohľadu na to, či súhlasia lebo nesúhlasí s navrhovateľom. Reprezentatívni výrobcovia pokrývali 58 % výroby v Únii. Nikto z ostatných výrobcov v Únii nevzniesol námietku, že mikroekonomické faktory v záveroch Komisie by boli nespoľahlivé alebo ničím nepodložené. Preto neexistuje dôvod na to, aby sa spochybnili zistenia založené na informáciách poskytnutých len reprezentatívnymi výrobcami v Únii.
(391)
Namietalo sa, že jeden zo štyroch reprezentatívnych výrobcov nemohol plne spolupracovať, pretože bol prepojený s iným výrobcom v Európskej únii, ktorý na prešetrovaní nespolupracoval. Obe spoločnosti boli údajne prepojené následkom prechodných dohôd uzavretých v čase, keď spolupracujúci výrobca z Únie nadobudol od iného výrobcu časť jeho podnikateľskej činnosti súvisiacu s NBP. Existovala domnienka, že prostredníctvom týchto prechodných dohôd získal spolupracujúci výrobca z Únie kontrolu nad niekoľkými papierňami, ktoré zostali vo vlastníctve výrobcu, s ktorým došlo k čiastočnej fúzii. V snahe podporiť svoje tvrdenia sa vyvážajúci výrobca odvolával na rozhodnutie Komisie z 31. októbra 2008 (24) (ďalej len „rozhodnutie“), aby sa zistilo, či v čase fúzie bolo možné uvedené transakciu považovať za fúziu v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (25).
(392)
Prešetrovaním sa na druhej strane potvrdilo, že akciový podiel dotknutého výrobcu z EÚ je zanedbateľný a nachádza sa pod hranicou stanovenou v článku 143 Colného kódexu Spoločenstva (ďalej len „IPCCC“) (26). Okrem toho spomínané prechodné dohody nedokazovali žiaden vzťah medzi spoločnosťami, ktorý by išiel za hranice normálneho podnikateľského vzťahu medzi kupujúcim a predajcom. Cieľom podmienok, na základe ktorých boli tieto prechodné dohody uzatvorené, bolo najmä časovo obmedzené riadenie predaja natieraného papiera, pričom podľa týchto podmienok mal výrobca z Únie na prechodné obdobie iba právomoci porovnateľné s funkciou obchodného zástupcu. Okrem toho v konsolidovaných účtovných závierkach a v odpovediach na dotazník táto spoločnosť uviedla príjmy z provízií, ktoré dostávala ako zástupca dotknutých papierní, v súvislosti s týmito papierňami výrobca z Únie nepriznal žiaden vlastnícky vzťah, a teda ani žiadne náklady.
(393)
V zmysle rozhodnutia považoval výrobca z Únie uvedenú transakcia medzi spoločnosťami za čiastočnú fúziu v určitej oblasti podnikania a nie za úplné prevzatie kontroly nad spoločnosťou ako takou. Z rozhodnutia nevyplýva, že sa spoločnosti po fúzii musia považovať za jeden subjekt, najmä v prípade, že ide o ich spoločný podnik. Treba tiež poznamenať, že zemepisná pôsobnosť sa v uvedenom rozhodnutí vzťahuje na EHP a nie na EÚ. Takisto treba poznamenať, že vo svojom rozhodnutí Komisia neanalyzovala vzťah medzi dotknutými spoločnosťami v zmysle článku 143 IPCCC.
(394)
Na základe uvedeného bolo rozhodnuté, že tieto dve spoločnosti nie sú prepojené v zmysel článku 143 IPCCC, a preto dotknutý výrobca Únie plne spolupracoval na prešetrovaní.
(395)
V analýze mikroekonomických ukazovateľoch boli informácie o papierňach nadobudnutých spomínaným výrobcom z Únie boli vynechané za všetky posudzované roky v snahe získať plne porovnateľný trend v priebehu rokov.
(396)
Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že by každá pridružená spoločnosť výrobcov z Únie mala vyplniť samostatný dotazník, keďže ide o samostatné právne subjekty.
(397)
V prípade dotknutého výrobcu z Únie bolo rozhodnuté, že jeden vyplnený dotazník je dostatočne plnohodnotnou odpoveďou a postačuje aj na analýzu hľadísk ujmy. V odpovedi boli poskytnuté najmä podrobné informácie o každej papierni zvlášť a v priebehu overovacích návštev bolo možné overiť všetky potrebné údaje súvisiace s každým prepojeným výrobcom/predajcom podobného výrobku.
(398)
V následných pripomienkach vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že rovnaká spoločnosť nemohla plne spolupracovať, keďže vyplnila svoj dotazník v mene neexistujúceho subjektu a že účtovné uzávierky spoločnosti sa nezhodovali s údajmi uvedenými v dotazníku. Závery prechádzajúceho odôvodnenia sú relevantné aj z tohto hľadiska.
6.2.2. ÚDAJE TÝKAJÚCE SA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE (MAKROEKONOMICKÉ UKAZOVATELE)
(399)
Po zverejnení zistení, čínska vláda a jeden čínsky vyvážajúci výrobca namietali, že makroekonomické údaje použité na analýzu sú neúplné a nepresné a teda nemôžu byť použité ako nesporný dôkaz značnej ujmy.
(400)
Overovacia návšteva v mieste asociácie navrhovateľa potvrdila, že údaje použité na stanovenie makroekonomických ukazovateľov sú získané priamo od výrobcov z Únie, predstavujúcich zhruba 98 % celkovej výroby v Únii a sú dostatočne podrobné na identifikáciu informácií o príslušnom výrobku. Použité predpoklady a/alebo odhady boli vykonané na jasnom a primeranom základe, t. j. kotúče na rezanie neboli zohľadnené, pretože predstavujú bezvýznamný objem, ako vidno na ich podiele na objeme celkového predaja reprezentatívnych výrobcov z Únie. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť
6.2.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 3
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2006
2007
2008
2009/OP
Výroba (v tonách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tonách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využitie kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: overené údaje poskytnuté združením CEPIFINE.
(401)
Ako je uvedené v tabuľke, počas posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Únie znížil o 20 %. Je potrebné poznamenať, že aj keď sa spotreba Únie od roku 2006 do roku 2008 zvýšila približne o 1 %, výroba výrobného odvetvia Únie sa počas tohto obdobia znížila o 2 %, pričom od roku 2008 do OP sa výrazne znížila v dôsledku poklesu spotreby Únie.
(402)
Od roku 2000 prijali výrobcovia z Únie významné reštrukturalizačné opatrenia zamerané na riešenie štrukturálne nadmernej kapacity. Pomocou konsolidácie a ukončenia prevádzky výrobných zariadení znížilo výrobné odvetvie Únie svoju výrobnú kapacitu pre NBP od roku 2006 do OP približne o 770 000 ton, t. j. o 11 %.
(403)
Napriek zníženiu celkovej kapacity sa miera využitia kapacity ďalej znížila z 92 % v roku 2006 na 83 % počas OP. Najvýznamnejší pokles nastal v období od roku 2008 do OP. Je potrebné poznamenať, že vysoká miera využitia kapacity je významným faktorom dlhodobej životaschopnosti výrobcov papiera vzhľadom na vysoké investície do fixných aktív. Miera využitia kapacity počas OP sa preto považovala za nízku.
6.2.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(404)
Údaje o predaji v tabuľke sa týkajú objemu predaného prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie.
Tabuľka 4
Objem predaja a podiel na trhu
2006
2007
2008
2009/OP
Objem predaja (v tonách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podiel na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: overené údaje poskytnuté združením CEPIFINE.
(405)
Kým spotreba Únie od roku 2006 do roku 2007 vzrástla o 4 % (pozri odôvodnenie 377, objem predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie nezávislým zákazníkom na trhu Únie sa počas toho istého obdobia zvýšil len o 2 %. Znamená to, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v tomto období úplne využiť zvýšenú spotrebu. Okrem toho od roku 2008 do OP, keď sa spotreba Únie znížila o 15 %, objem predaja všetkých výrobcov Únie sa znížil ešte viac - o 18 %. Následne sa objem predaja výrobného odvetvia Únie po miernom náraste v roku 2007 naďalej výrazne znižoval, čo sa premietlo do straty podielu na trhu počas posudzovaného obdobia vo výške 5 %.
(406)
Jedna skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že podielu výrobného odvetvia Únie na trhu by mal tiež zahŕňať dovoz zo Švajčiarska, keďže tieto pochádzajú z celulózky, ktorú vlastní jeden z reprezentatívnych výrobcov Únie.
(407)
Geografické vymedzenie antisubvenčných prešetrovaní je Európska únia. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(408)
Tiež sa tvrdilo, že počas posudzovaného obdobia značne narástol trhový podiel navrhovateľa.
(409)
Trhový podiel je makroekonomickým ukazovateľom analyzovaným na úrovni celého výrobného odvetvia Únie a nie na úrovni navrhovateľov. Po druhé vyhlásenie týkajúce sa trhového podielu navrhovateľa fakticky chybné.
6.2.2.3. Rast
(410)
Pri pohľade na vývoj za posudzované obdobie bol pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie o 19 % omnoho výraznejší ako pokles spotreby Únie o 14 %. V dôsledku toho sa počas rovnakého obdobia výrazne znížil aj podiel výrobného odvetvia Únie na trhu o 5 percentuálnych bodov.
6.2.2.4. Veľkosť čiastky vyrovnávacích subvencií
(411)
Čiastka vyrovnávacích subvencií pre ČĽR, špecifikovaná v časti týkajúcej sa subvencií, je značná. Vzhľadom na objem a ceny subvencovaného dovozu sa vplyv skutočného subvenčného rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
6.2.3. ÚDAJE TÝKAJÚCE SA ŠTYROCH REPREZENTATÍVNYCH VÝROBCOV Z ÚNIE (MIKROEKONOMICKÉ UKAZOVATELE)
6.2.3.1. Priemerné jednotkové ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie
(412)
Celkovo, priemerné predajné ceny zo závodu štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie zostali počas rokov stabilné s výnimkou roku 2007, keď sa pohybovali mierne nad touto úrovňou.
Tabuľka 5
Ceny výrobcov z Únie
Ceny výrobcov z Únie
2006
2007
2008
2009/OP
Priemerná cena (EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: overené vyplnené dotazníky.
6.2.3.2. Zásoby
(413)
Zásoby predstavovali počas OP približne 10 % objemu výroby. Štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie zvýšili počas posudzovaného obdobia svoje úrovne zásob o 10 %, najmä od roku 2006 do roku 2007 a neskôr od roku 2008 do OP. Je zrejmé, že sa to časovo zhoduje s prudkým zvýšením subvencovaného dovozu za nízke ceny z ČĽR.
Tabuľka 6
Zásoby
Zásoby
2006
2007
2008
2009/OP
Zásoby (v tonách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: overené vyplnené dotazníky.
6.2.3.3. Zamestnanosť, mzdy a produktivita
Tabuľka 7
Zamestnanosť
Zamestnanosť
2006
2007
2008
2009/OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Pracovné náklady (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (jednotka/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: overené vyplnené dotazníky.
(414)
V dôsledku ukončenia prevádzky papierní a konsolidácie štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia podstatne znížil počet zamestnancov - o 20 % (takmer 1 600 pracovných miest).
(415)
Väčšia efektivita sa získala zvýšením a udržaním vysokého výstupu na zamestnanca aj v čase výrazného prepúšťania zamestnancov v rokoch 2007 a 2008. Pracovné náklady sa postupne zvyšovali, pričom celkový nárast predstavoval počas posudzovaného obdobia 8 %.
6.2.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
Tabuľka 8
Ziskovosť
2006
2007
2008
2009/OP
ziskovosť
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
zmena (100 = 2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
peňažný tok (tis. EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
index
100
81
66
129
investície (tis. EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
index
100
99
84
58
návratnosť investícií
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
zmena (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: overené vyplnené dotazníky.
(416)
Štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie utrpeli v rokoch 2006 až 2008 straty a ich finančná situácia sa zlepšila až v roku 2009, keď sa ceny celulózy, ktorá je hlavnou surovinou, v dôsledku hospodárskej recesie výrazne znížili. Pokles v cenách celulózy (20 %) bol považovaný za výnimočne výrazný pokles, ktorý priamo prispel k zlepšenej finančnej situácii počas OP. Je potrebné poznamenať, že od OP sa ceny celulózy vrátili na úroveň pred OP.
(417)
Vývoj peňažného toku, ktorý predstavuje schopnosť výrobcov samostatne financovať svoje činnosti, vo veľkej miere odráža vývoj ziskovosti. V dôsledku toho vykazuje peňažný tok počas OP neobvyklý nárast z dôvodu poklesu cien celulózy. Návratnosť investícií vykazovala do roku 2008 negatívny vývoj v súlade s negatívnou ziskovosťou dosiahnutou štyrmi reprezentatívnymi výrobcami z Únie a počas OP vykázala pozitívny trend v dôsledku neobvyklých úspor nákladov vzhľadom na ceny celulózy.
(418)
Na základe uvedeného bola schopnosť štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie investovať obmedzená, pretože počas posudzovaného obdobia sa s výnimkou OP peňažný tok výrazne zhoršil. V dôsledku toho poklesli investície počas posudzovaného obdobia o 35 % a boli obmedzené na inštaláciu zariadení kombinovanej výroby, čo výrobcom z Únie pomohlo zmierniť vplyv neustále rastúcich nákladov na energiu.
(419)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že zlepšenie ziskovosti by nemalo byť považované za obmedzený príklad založený na výnimočnom poklesom nákladov na suroviny. Z poklesu nákladov mali výhodu obidvaja: všetci miestni ako aj čínski výrobcovia, nielen navrhovatelia, preto sa tento prielom nezakladal výlučne na poklese nákladov, ale bol skôr výsledkom zmeny cenovej politiky navrhovateľov.
(420)
Okrem toho, vyvážajúci výrobca tvrdil, že ziskovosť vytvárajú skôr ceny CFP ako cena celulózy. Zistilo sa však, že keď ceny celulózy v roku 2009 prudko klesli, ceny CFP zostali stabilné a dôsledkom bol rast zisku. Preto, vzhľadom na skutočnosť, že ceny zostali stabilné, nemôže sa v tomto špecifickom časovom období stanoviť súvislosť medzi cenami a ziskovosťou.
(421)
Miera ziskovosti je ukazovateľ, ktorý je analyzovaný na úrovni reprezentatívnych výrobcov z Únie a nie na úrovni navrhovateľov, ako tvrdí uvedená strana. Analýza zozbieraných informácií ukázala priame prepojenie medzi výnimočným poklesom v cenách celulózy, hlavnej suroviny a zvýšenej ziskovosti; pričom stabilné ceny konečných výrobkov naozaj zohrávali úlohu pri zlepšení ziskovosti. Pokiaľ bol toto pravdepodobne prípad aj iných výrobcov na trhu, nemá to vplyv na záver, že toto dočasné zlepšenie ziskovosti je spôsobené výnimočným poklesom cien surovín počas OP.
6.2.3.5. Schopnosť získavať kapitál
(422)
Výrobné odvetvie papiera je vo všeobecnosti charakteristické vysokou zadlženosťou súvisiacou so značnými investíciami do fixných aktív. V dôsledku utrpených strát počas väčšej časti posudzovaného obdobia sa schopnosť štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie získavať kapitál a financovať svoje činnosti v rámci primeraných finančných nákladov takisto oslabila. Týka sa to najmä roku 2008, keď musel byť jeden zo štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie prefinancovaný so značnou rizikovou prémiou, pričom najmenší reprezentatívny výrobca sa stal v roku 2008 platobne neschopný a prebral ho iný výrobca z Únie.
6.3. ZÁVER O UJME
(423)
Prešetrovaním sa preukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako napríklad objem výroby (- 20 %), využitie kapacity (- 10 %), objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie (- 19 %), podiel na trhu (- 5 percentuálnych bodov) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Okrem toho boli do roku 2008 vážne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie, ako napríklad návratnosť investícií a ziskovosť. Dôvodom náhleho zvýšenia ziskovosti počas OP bol výlučne dočasný a neobvyklý pokles svetových cien celulózy počas OP. Je potrebné poznamenať, že miera ziskovosti bola veľmi nízka dokonca aj počas OP a nepovažovala sa za takú, aby bolo možné zmeniť záver, že štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie sa nachádzali vo veľmi nepriaznivej finančnej situácii.
(424)
Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že uvedený obraz ujmy možno vysvetliť najmä skutočnosťou, že štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie neboli napriek snahe o reštrukturalizáciu a zlepšeniu produktivity schopní zvýšiť ceny NBP nad úroveň pokrytia nákladov alebo na úroveň uskutočniteľnej ziskovosti. Dôvodom bolo najmä cenové podhodnotenie čínskych vývozcov počas OP, ktoré má na trhu s vysokou transparentnosťou cien výrazný vplyv. Počas obdobia prešetrovania sa štyrom reprezentatívnym výrobcom z Únie vďaka ďalšiemu zlepšeniu produktivity a poklesu cien celulózy, ktorý nastal v druhej polovici OP, podarilo znížiť výrobné náklady. Keďže dopyt a ponuka na trhu sa po snahe výrobcov riešiť štrukturálne nadmernú kapacitu prostredníctvom konsolidácie a ukončenia prevádzky výrobných zariadení vyrovnali, ceny NBP bolo možné udržať na stabilnej úrovni. Štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie však neboli schopní zvýšiť svoje predajné ceny na takú úroveň, ktorou by sa zabezpečili miery ziskovosti potrebné pre dlhodobú životaschopnosť.
(425)
Ako je uvedené v odôvodnení 19, jedna strana tvrdila, že NBP na kotúčovú tlač by mal byť zahrnutý do rozsahu súčasného prešetrovania. Na základe toho táto strana tvrdila, že vylúčením tohto výrobku zo stanovenia značnej ujmy a z analýzy trendov by sa skreslil obraz o ujme. Na základe záverov uvedených v odôvodneniach 20 a 22 až 25, t. j. že NBP na kotúčovú tlač a NBP na hárkovú tlač sú odlišné výrobky, sa však toto tvrdenie zamietlo.
(426)
Tá istá strana tvrdila, že akvizícia jedného výrobcu z Únie jedným zo štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie v roku 2008 je dôkazom toho, že tento reprezentatívny výrobca z Únie sa nachádzal v dobrej kondícii. V prvom rade je potrebné uviesť, že značná ujma sa posudzuje na základe situácie výrobného odvetvia Únie, a nie na základe konkrétnej situácie jedného výrobcu. Ako je uvedené v odôvodnení 423, väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend, čím sa potvrdzuje zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Táto akvizícia sa okrem toho posudzovala ako súčasť snahy o reštrukturalizáciu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. V každom prípade je potrebné uviesť, že v rámci analýzy makroekonomických ukazovateľov, ako napríklad objem výroby, kapacita, objem predaja a podiel na trhu, mala táto akvizícia neutrálny vplyv, pretože makroekonomické ukazovatele sa posudzujú vzhľadom na všetkých výrobcov Únie, ktorí predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle odôvodnenia 372. Inými slovami, tieto ukazovatele by mali v prípade zmeny vlastníctva zostať celkovo nezmenené.
(427)
Po zverejnení strany tvrdili, že neexistoval žiadny nesporný dôkaz, že výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, utrpeli materiálnu ujmu. Naopak, navrhovatelia počas OP prezentovali celkové stabilné ekonomické výsledky a zvýšenú ziskovosť.
(428)
Po prvé, stav výrobného odvetvia Únie je analyzovaný na úrovni reprezentatívnych výrobcov z Únie a nie na úrovni navrhovateľov, ako tvrdia uvedené strany.
(429)
Po druhé, ako už bolo zdôraznené v odôvodnení 409, zdá sa, že závery týchto strán boli odvodené z ukazovateľov vypočítaných na základe odlišných súborov údajov a informácií, ako tých, ktoré boli zistené počas prešetrovania a prezentované. Výsledkom je, že sú fakticky chybné. Okrem toho, analýza týchto strán nebolo konzistentná z hľadiska použitia dvoch odlišných súborov údajov pre makroekonomické a mikroekonomické ukazovatele.
(430)
Ďalej sa tvrdilo, že zlepšenie ziskovosti by sa malo tiež považovať za dôsledok reštrukturalizačných snách výrobného odvetvia vrátane zníženia výroby, zamestnanosti a zvýšenej produktivity. V tomto prípade nemôžu byť uvedené faktory považované za jediné ukazovatele ujmy, ale všetky ukazovatele by sa mali vnímať spolu.
(431)
V článku 8 ods. 2 základného nariadenia je uvedený zoznam ekonomických faktorov a indexov, ktoré sa majú vyhodnotiť pri prieskume vplyvu subvenčného dovozu na výrobné odvetvie Únie. V článku 8 ods. 2 sa jasne uvádza, že zoznam týchto faktorov nie je vyčerpávajúci a žiaden z týchto faktorov nemusí nutne poskytnúť jednoznačnú odpoveď. Preto pokiaľ tieto ukazovatele musia byť posúdene jednotlivo, závery by sa mali dosiahnuť prostredníctvom analýzy všetkých faktorov.
(432)
Strany sa tiež vyjadrili k možnej hrozbe ďalšej značnej ujmy z hľadiska veľkého budovania kapacity čínskymi výrobcami podporovanými štátnou politikou a subvenciami. Rozsahom prešetrovania bola existencia značnej ujmy a nie hrozba ďalšej značnej ujmy. Preto tieto pripomienky nemohli ovplyvniť zistenia a neboli zohľadnené.
(433)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa malo dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
7. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
7.1. ÚVOD
(434)
Podľa článku 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. Okrem toho sa skúmali známe faktory, iné ako subvencovaný dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že akákoľvek ujma zapríčinená týmito faktormi nebude pripísaná subvencovanému dovozu.
7.2. VPLYV SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(435)
Je potrebné uviesť, že trh s NBP v Únii sa vyznačuje vysokým stupňom koncentrácie kúpnej sily a transparentnosti cien prostredníctvom cenových ponúk. NBP je okrem toho komoditný typ výrobku a neumožňuje výrazné cenové rozdiely medzi rôznymi zdrojmi. Podstatná časť týchto výrobkov sa predáva prostredníctvom obchodníkov s papierom, ktorí nútia výrobné odvetvie Únie udržiavať ceny na úrovni subvencovaného dovozu za nízke ceny. Ceny dovážaného NBP, z ktorého pochádzalo z ČĽR počas OP 35 %, majú preto vo všeobecnosti výrazný vplyv na úrovne cien na trhu Únie.
(436)
Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil (+ 183 %). Subvencovaný dovoz z ČĽR sa od roku 2006 do roku 2007 zdvojnásobil, pričom v roku 2007 boli ceny o 2 % nižšie ako rok predtým. V roku 2008 zostal dovoz z Číny stabilný, pričom priemerné ceny poklesli ešte o 1 %. Počas OP sa čínsky objem dovozu (+ 71 %) a podiel na trhu (+ 120 %) opäť dramaticky zvýšili, pričom pokles cien (- 5 %) podhodnotil ceny štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie o 7,6 %, čo spôsobilo cenový tlak na trhu Únie a výrobcom z Únie to zabránilo zvýšiť ich ceny na ziskové úrovne.
(437)
Je potrebné pripomenúť, že počas posudzovaného obdobia sa spotreba Únie znížila približne o 14 %. Výrobné odvetvie Únie vykázalo výrazný pokles objemu predaja (19 %). Pokles predaja bol však oveľa výraznejší ako pokles dopytu a viedol k strate podielu na trhu vo výške 5 percentuálnych bodov. Zároveň sa podiel čínskeho dovozu na trhu zvýšil o 3 percentuálne body. Uvedené skutočnosti dokazujú, že podiel výrobného odvetvia Únie bol do veľkej miery prevzatý subvencovaným dovozom z ČĽR.
(438)
Usudzuje sa preto, že sústavný tlak subvencovaného dovozu z ČĽR za nízke ceny na trh Únie neumožnil výrobnému odvetviu Únie prispôsobiť svoje predajné ceny zvýšeným nákladom na suroviny, najmä v roku 2008, keď ceny celulózy dosiahli vrchol. Viedlo to k strate podielu na trhu a strate ziskovosti výrobného odvetvia Únie.
(439)
V priebehu prešetrovania a po zverejnení niekoľko strán namietlo, že čínsky dovoz nemal zásadný vplyv z hľadiska objemu a cien. Tvrdili, že čínsky dovoz nerástol prudko, ale skôr postupne v priebehu rokov, a preto bol jeho vplyv pomerne obmedzený a nemal by sa pri určovaní ujmy nadsadzovať. Takisto tvrdili, že čínske ceny boli síce nižšie ako ceny v Únii, ale neovplyvnili relatívne stabilné ceny výrobného odvetvia Únie. Jeden vyvážajúci výrobca spochybnil zistenie Komisia o cenovom nátlaku spôsobenom čínskymi cenami. Zdôraznil, že v roku 2009, keď čínske ceny ešte viac poklesli, ceny výrobného odvetvia Únie nielenže vzrástli, ale umožnili výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť zisky.
(440)
Vývoj čínskych cien je podrobnejšie analyzovaný v odôvodnení 380, pričom sa dospelo k záveru, že rast v objeme nemožno považovať za bezvýznamný.
(441)
Pokiaľ ide o ceny čínsky dovoz podhodnotil ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie o 7,6 %, čo sa považuje na trhu s vysokou transparentnosťou cien za značné. Ako už bolo spomínané v odôvodnení 412, ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie boli v posudzovanom období naozaj stabilné, s výnimkou nárastu v roku 2007, kedy čínsky dovoz nevzrástol. V roku 2009 výrobcovia z Únie mohli udržať stabilné ceny na úkor ďalšej straty v podiele na trhu a v ziskovosti spôsobenej kombináciou spomínanej stability cien a zníženia nákladov na suroviny.
(442)
Jeden čínsky vyvážajúci tvrdil, že dovoz NBP z Číny nemá vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie, keďže nie je porovnateľný s NBP vyrobeným a predávaným reprezentatívnymi výrobcami z Únie, keďže len 10 % predaja reprezentatívnych výrobcov z Únie bolo porovnaných pri vymedzení podhodnocujúcej a nepoškodzujúcej cenovej úrovne. Je potrebné poznamenať, že vymedzenie bolo vykonané na základe plne porovnateľných výrobkov, ktoré priamo zodpovedajú vo všetkých charakteristikách, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie. Avšak NBP vyrobené výrobcami z Číny a Únie sú vo všeobecnosti porovnateľné výrobky, ako je uvedené v odôvodnení 50 a teda na trhu Únie si navzájom konkurujú.
(443)
Ďalej existovala domnienka, že zistenie, že trh s NBP je komoditným trhom charakterizovaný vysokým stupňom transparentnosti je nesprávne, keďže výrobcovia z Únie predávajú asi polovicu svojich výrobkov priamo koncovým užívateľom. V rozpore s týmto tvrdením, reprezentatívni výrobcovia z Únie predali väčšinu svojich výrobkov prostredníctvom obchodníkov buď priamo alebo nepriamo (tzv. „indent sales“, kde sú výrobky priamo zasielané zákazníkovi, alebo objednávanie a fakturácia ide cez obchodníka). V skutočnosti obchodníci zohrávajú dôležitú rolu pri zásobovaní výrobkami a poskytovaní cenovej transparentnosti na trhu.
(444)
Vzhľadom na uvedené trendy v dovoze z ČĽR, ktoré nemožno považovať za bezvýznamné, sa dospelo k záveru, že prudký nárast lacného subvencovaného dovozu z ČĽR mal značne nepriaznivý vplyv na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.
7.3. VPLYV INÝCH FAKTOROV
7.3.1. VÝVOJ SPOTREBY NA TRHU ÚNIE A HOSPODÁRSKA KRÍZA
(445)
Ako je uvedené v odôvodnení 378, spotreba NBP v Únii sa najprv v roku 2007 zvýšila, potom sa v roku 2008 a počas OP znížila. Počas posudzovaného obdobia stratilo celé výrobné odvetvie Únie podiel na trhu. Jeden zo spolupracujúcich vývozcov v ČĽR a čínska vláda tvrdili, že pokles objemu predaja a podielu výrobného odvetvia Únie na trhu a jeho výroby bol dôsledkom zníženia spotreby, ktoré bolo spôsobené hospodárskou krízou a rozmachom elektronických médií a nemal by sa pripisovať čínskemu dovozu. Na podporu tohto tvrdenia citovala čínska vláda „Manifest za konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ iniciovaný zástupcami papierenského a celulózového priemyslu v júni 2009 (ďalej len „manifest“).
(446)
Hoci nemožno prehliadnuť, že tento negatívny vývoj spotreby v Únii z akéhokoľvek dôvodu od roku 2007 do OP mal negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o objem predaja a výroby, je potrebné poznamenať, že čínski vývozcovia dokázali v rovnakom čase, a najmä od roku 2008 do roku 2009, zvýšiť svoj objem predaja a podiel na trhu prostredníctvom cenového tlaku vyvíjaného na tento trh pomocou subvencovaného dovozu.
(447)
Manifest citovaný čínskou vládou sa týka všetkých zástupcov papierenského a celulózového priemyslu a slúži ako všeobecná politika. Na základe informácií obsiahnutých v tomto dokumente nie je možné učiniť závery zvlášť pre výrobu a zvlášť pre predaj príslušného výrobku. Preto nie je možné určiť, či sa stanoviská alebo zistenia v manifeste dajú v skutočnosti použiť jedna k jednej na príslušný výrobok. Keďže sa navyše prešetrovaním nepodarilo preukázať jasný súvis medzi finančnou krízou a značnou ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie, tento argument sa musel zamietnuť.
(448)
Preto sa usudzuje, že zhoršenie hospodárskej situácie odvetvia Únie nemožno vysvetľovať znížením spotreby, ale spôsobil ho najmä prudký nárast subvencovaného dovozu z ČĽR a cenové podhodnotenie, ktoré praktizovali čínski vývozcovia. Aj keď pokles dopytu prispel k ujme, nemožno ním narušiť príčinnú súvislosť medzi spôsobenou značnou ujmou a zvýšením subvencovaného dovozu.
7.3.2. CENY SUROVÍN
(449)
Priemerné výrobné náklady štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie sa v rokoch 2006 až 2008 mierne zvýšili (2 %) a počas OP klesli o 5 %. Prešetrovaním sa preukázalo, že náklady štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie na výrobu NBP vo všeobecnosti vykazovali podobný trend ako vývoj cien celulózy, jednej z hlavných surovín na výrobu papiera. Priemerná cena celulózy sa od roku 2006 do roku 2008 zvýšila o 8 % a potom sa od konca roku 2008 do posledného mesiaca OP výrazne znížila. Cena celulózy bola v roku 2009 v priemere o 19 % nižšia ako v predchádzajúcom roku.
(450)
Bez subvencií spôsobujúcich ujmu odvetviu Únie by sa dalo očakávať, že ceny by sa pravidelne prispôsobovali, tak aby odrážali vývoj rôznych zložiek výrobných nákladov. Avšak až do roku 2008 tomu tak nebolo. Výrobcovia z Únie boli v skutočnosti prinútení udržiavať nízke predajné ceny, aj keď ceny celulózy v roku 2008 rástli, aby mohli konkurovať lacnému subvencovanému dovozu z ČĽR, čo viedlo k výraznému poklesu ich ziskovosti počas tohto obdobia. Počas obdobia prešetrovania sa situácia zlepšila vďaka neobvyklému poklesu cien celulózy - pričom súčasne bolo možné udržať ceny NBP na stabilnej úrovni. Avšak aj počas tohto výnimočného obdobia stále veľmi nízke úrovne ziskovosti neumožnili štyrom reprezentatívnym výrobcom z Únie zotaviť sa z pokračujúcich subvenčných praktík. Napriek zníženiu nákladov na suroviny v skutočnosti stále nebolo možné zvýšiť ceny na také úrovne, akými by sa dosiahli solídne ziskové rozpätia potrebné na túto kapitálovo náročnú výrobu.
(451)
Následne sa preto dospelo k záveru, že na základe subvencovaného dovozu z ČĽR, ktorý podhodnotil ceny štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie, sa znížili ceny na trhu Únie a štyrom reprezentatívnym výrobcom z Únie sa zabránilo zvýšiť predajné ceny s cieľom pokryť ich náklady alebo dosiahnuť primeranú ziskovosť. Vzhľadom na to, že ceny surovín sa počas OP výrazne znížili, sa dospelo k záveru, že tieto ceny nemohli mať vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas toho istého obdobia.
7.3.3. VÝVOZNÁ VÝKONNOSŤ REPREZENTATÍVNYCH VÝROBCOV Z ÚNIE
(452)
Vývozná výkonnosť sa takisto skúmala ako jeden zo známych faktorov, iných ako subvencovaný dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu, aby sa zabezpečilo, že možná ujma zapríčinená týmito faktormi nebude pripísaná subvencovanému dovozu. Analýzou sa preukázalo, že predaj na vývoz neprepojeným stranám, ktorý zrealizovali štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie, predstavoval počas posudzovaného obdobia významnú časť ich predaja (približne 26 %). Hoci sa objem predaja na vývoz počas posudzovaného obdobia takisto znížil o 16 %, táto strata objemu exportného predaja bola menej výrazná ako strata objemu predaja na trhu Únie (19 %). Preto sa usudzuje, že poklesom objemu vývozu nemožno vysvetliť úroveň ujmy, ktorú utrpeli štyria reprezentatívni výrobcovia z Únie. Keďže vývoz zohráva významnú úlohu pri zachovaní vysokého využitia kapacity na pokrytie vysokých fixných nákladov na investície do strojových zariadení, usudzuje sa, že hoci sa vývozná výkonnosť zhoršila, celkovo mala pozitívny vplyv. Na základe toho sa usudzuje, že hoci pokles exportných činností mohol prispieť k celkovému zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, tieto činnosti na druhej strane aj naďalej zmierňovali straty, ktoré vznikli na trhu Únie, a preto ich nemožno považovať za narúšajúce príčinnú súvislosť zistenú medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(453)
Jedna strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie vykázalo značný pokles vývozu z dôvodu posilnenia eura voči americkému doláru a že ujma spôsobená týmto faktorom by sa nemala pripisovať dovozu z ČĽR. Ako bolo predtým uvedené, zhoršenie vývoznej výkonnosti odvetvia Únie, bez ohľadu na dôvody takéhoto zhoršenia, nie je hlavným dôvodom ujmy, ktorú výrobcovia utrpeli, a nemožno ním teda narušiť príčinnú súvislosť uvedenú v odôvodnení 444.
7.3.4. DOVOZ Z INÝCH TRETÍCH KRAJÍN
(454)
Vývoj objemu dovozu a dovozných cien z iných tretích krajín od roku 2006 do OP bol takýto:
Tabuľka 9
Dovoz z tretích krajín
2006
2007
2008
2009/OP
Švajčiarsko
dovoz (v tonách)
194 748
191 636
226 736
172 233
index
100
98
116
88
podiel na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
index
100
95
115
103
cena (EUR/t)
787
782
758
793
index
100
99
97
105
Indonézia
dovoz (v tonách)
19 834
30 714
27 178
49 877
index
100
155
137
251
podiel na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
index
100
149
135
292
cena (EUR/t)
855
818
845
681
index
100
96
99
80
Južná Kórea
dovoz (v tonách)
45 154
65 251
46 498
46 068
index
100
145
103
102
podiel na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
index
100
139
102
118
cena (EUR/t)
562
669
664
618
index
100
119
118
110
Všetky ostatné krajiny
dovoz (v tonách)
58 623
70 984
62 844
100 711
index
100
121
107
172
podiel na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
index
100
117
106
199
cena (EUR/t)
962
860
914
824
index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(455)
Najvýznamnejšími inými tretími krajinami vyvážajúcimi NBP na trh Únie sú Švajčiarsko, Indonézia a Južná Kórea. Z vývoja objemov dovozu vyplýva, že zvýšenie dovozu z ČĽR bolo výraznejšie ako z akejkoľvek inej tretej krajiny. V prípade dovozu zo Švajčiarska sa dovážané výrobky predávali vždy za výrazne vyššie ceny ako výrobky dovážané z ČĽR. Podiel švajčiarskych výrobkov na trhu zostal relatívne stabilný, okrem roku 2008, keď sa dočasne zvýšil o viac ako 4 %, predtým ako sa počas OP opäť znížil takmer na úroveň z roku 2006. NBP dovážaný zo Švajčiarska predstavoval hlavne výrobu jednej spoločnosti vlastnenej jedným zo štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie a vyššie jednotkové ceny môžu súvisieť s rôznym produktovým mixom a štruktúrami predaja. Pokiaľ ide o dovoz z Indonézie, takisto vstupoval do Únie za vyššie ceny ako čínske výrobky okrem OP, keď ceny klesli s veľkou pravdepodobnosťou a do veľkej miery v dôsledku poklesu cien celulózy. Vyplývajúci nárast dovozu, ktorý však z hľadiska objemu zostal počas OP na nízkej úrovni, viedol k podielu na trhu, ktorý počas tohto obdobia takisto zostal na nízkej úrovni. Dovoz z Južnej Kórey vstupoval do Únie počas posudzovaného obdobia v malých množstvách a podiel na trhu zostal stabilný. Aj keď boli kórejské dovozné ceny porovnateľné s dovoznými cenami z ČĽR, kórejské ceny nevykazovali neustále klesajúci trend, ako vykazoval čínsky dovoz počas celého posudzovaného obdobia. Dovoz zo všetkých ostatných krajín sa uskutočňoval za výrazne vyššie ceny ako dovoz z ČĽR a objem dovozu bol malý.
(456)
Malo by sa preto dospieť k záveru, že dovoz z týchto tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
7.3.5. ŠTRUKTURÁLNE NADMERNÁ KAPACITA
(457)
Jeden spolupracujúci vývozca v ČĽR tvrdil, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená nadmernou kapacitou výrobného odvetvia Únie. Zníženie kapacity a konsolidácia výrobného odvetvia Únie preto neboli dôsledkom čínskeho dovozu, ale mali by sa považovať za opatrenie na riešenie nadmernej kapacity. Prešetrovaním sa však preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia, najmä v roku 2008, straty aj napriek reštrukturalizácii výrobcov, pretože výrobné odvetvie Únie nebolo stále schopné zvýšiť svoje ceny nad úroveň pokrytia nákladov, ako je uvedené v odôvodneniach 435 až 444. Táto situácia bola spôsobená najmä cenovým tlakom vyvíjaným subvencovaným dovozom, ktorým sa podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(458)
Takisto sa namietalo, že reštrukturalizácia odvetvia Únie bola ukončená v roku 2009 konsolidáciou dvoch veľkých výrobcov, ktorá spôsobila okamžité zlepšenie situácie v odvetví Únie. Reštrukturalizácia prebiehala od roku 2000 až do OP. Pozitívny výsledok spomínanej konsolidácie sa mal odraziť v lepšom využití kapacít a minimálne v stabilných objemoch predaja, ale oba tieto ukazovatele sa v priebehu OP zhoršili. Na druhej strane sa zistilo, že zlepšenie ziskovosti odvetvia Únie počas OP bolo spôsobené hlavne a priamo nečakaným jednorazovým poklesom cien celulózy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
7.4. ZÁVER O PRÍČINNEJ SÚVISLOSTI
(459)
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že počas posudzovaného obdobia došlo k podstatnému zvýšeniu objemu lacného subvencovaného dovozu z ČĽR a jeho podielu na trhu. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz sa realizoval za subvencované ceny, ktoré boli nižšie ako ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie za podobné typy výrobkov.
(460)
Toto zvýšenie objemu lacného subvencovaného dovozu z ČĽR a jeho podielu na trhu sa časovo zhodovalo s celkovým znížením dopytu na trhu Únie od roku 2006 do OP a takisto aj s negatívnym vývojom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu v rovnakom období. Ako je uvedené v odôvodnení 423, súčasne sa zaznamenal negatívny vývoj hlavných ukazovateľov hospodárskej a finančnej situácie odvetvia Únie.
(461)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie.
(462)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, by sa malo dospieť k záveru, že subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
8. ZÁUJEM ÚNIE
8.1. PREDBEŽNÁ POZNÁMKA
(463)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek uvedeným zisteniam existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie prijať vyrovnávacie opatrenia v tomto osobitnom prípade. Na tento účel a v súlade s článkom 31 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval vplyv možných opatrení na výrobcov, dovozcov, obchodníkov, distribútorov a používateľov príslušného výrobku z Únie a aj dôsledky neprijatia opatrení.
8.2. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(464)
Výrobné odvetvie Únie ako celok pozostáva zo 14 známych výrobcov, ktorí podľa združenia CEPIFINE predstavujú približne 98 % výroby NBP v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s príslušným výrobkom priamo zamestnávajú viac ako 11 000 ľudí.
(465)
Dvaja zo známych výrobcov mali námietky proti začatiu prešetrovania, nepredložili však ďalšie informácie a nespolupracovali pri prešetrovaní. Avšak na základe dostupných skutočností, a najmä na základe údajov od združenia CEPIFINE, ktoré dokazujú zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie, možno odôvodnene predpokladať, že tieto dve spoločnosti boli subvencovaným dovozom takisto negatívne ovplyvnené. Uvedená nespolupráca sa teda nepovažovala za ukazovateľ toho, že ich situácia by bola odlišná od situácie zostávajúcich výrobcov z Únie.
(466)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z ČĽR. Je potrebné pripomenúť, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia nepriaznivý trend. Napriek miernemu zlepšeniu počas OP boli výrazne ovplyvnené najmä ukazovatele týkajúce sa finančnej výkonnosti štyroch reprezentatívnych výrobcov z Únie, ako napríklad ziskovosť a návratnosť investícií. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(467)
Očakáva sa, že uložením vyrovnávajúceho cla sa obnovia účinné a spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie sa umožní upraviť ceny NBP tak, aby odrážali náklady rôznych zložiek. Možno očakávať, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší priaznivý vplyv na jeho hospodársku situáciu a ziskovosť.
(468)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie konečných vyrovnávacích opatrení na dovoz NBP s pôvodom v ČĽR by bol v záujme výrobného odvetvia Únie.
8.3. DOVOZCOVIA A OBCHODNÍCI
(469)
Dotazníky sa zaslali 14 známym neprepojeným dovozcom a obchodníkom v Únii, ktorí boli uvedení v podnete. Počas prešetrovania sa prihlásilo niekoľko ďalších obchodníkov. V rámci prešetrovania spolupracovalo nakoniec 13 spoločností, hoci niektorí z týchto respondentov poskytli iba čiastočné informácie. Zistilo sa, že na tomto trhu sa dovozcovia správajú tiež ako obchodníci, preto sa na všetky tieto strany bude ďalej odkazovať ako na „obchodníkov“.
(470)
Prešetrovaním sa preukázalo, že všetci obchodníci nakupovali NBP z niekoľkých zdrojov, najmä od výrobcov z Únie. Dvaja obchodníci nenakupovali alebo nakupovali len príležitostne dovážaný NBP z ČĽR. Desať spoločností, ktoré poskytli kvantitatívne informácie o svojich nákupoch príslušného výrobku, predstavovalo celkovo 47 % celkového dovozu z ČĽR. Dovoz vrátane dovozu z ČĽR predstavoval iba obmedzený podiel ich celkového obchodovania a akýkoľvek negatívny vplyv navrhovaných opatrení je teda pravdepodobne zanedbateľný. Všetci obchodníci uviedli, že NBP vyrábaný v Únii a NBP vyrábaný v ČĽR mali väčšinou podobnú kvalitu a boli zameniteľné. Prešetrovaním sa okrem toho potvrdilo, že existuje veľké množstvo iných dovozných zdrojov a obchodníci by sa na tieto iné zdroje dodávok mohli minimálne z dlhodobého hľadiska preorientovať.
(471)
Dvaja dovážajúci obchodníci sa spoliehali najmä na čínske zdroje svojich nákupov NBP. Obe spoločnosti uviedli, že pri nákupe výrobkov od výrobcov z Únie by mali ťažkosti, pretože vzhľadom na minimálne objemy objednávok, ktoré vyžadujú výrobcovia, by sa museli dodržiavať tradičné predajné kanály a distribučné dohody. Uvedené však priamo neovplyvnilo dostupnosť NBP od výrobcov z Únie, pretože mali k dispozícii dostatočnú kapacitu zásob. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(472)
Pokiaľ ide o možnosť preniesť možné zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov, všetci spolupracujúci obchodníci spomenuli vysokú cenovú transparentnosť na trhu Únie a uviedli, že svoje predajné ceny pre koncových zákazníkov by mohli zvýšiť iba v prípade všeobecného zvýšenia úrovne cien v Únii. Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že plánovaným vplyvom vyrovnávacieho cla je okrem iného zvýšiť cenovú úroveň v Únii na úroveň pokrytia nákladov, sa očakáva, že dovozcovia budú teda schopní preniesť akékoľvek zvýšenie cien spôsobené vyrovnávacím clom aspoň čiastočne na svojich zákazníkov. Takisto je potrebné uviesť, že sa zistilo, ako už bolo uvedené, že čínsky dovoz predstavuje iba veľmi malý podiel celkového obchodovania obchodníkov a že vplyv vyrovnávacieho cla by bol preto vo všeobecnosti zanedbateľný. Na záver je takisto potrebné uviesť, že dovozcovia dosiahli vyššiu ziskovosť pri opätovnom predaji NBP pochádzajúceho od výrobcov v ČĽR, takisto by teda mohli dosiahnuť nižší zisk absorbovaním aspoň čiastočného zvýšenia nákladov.
(473)
Preto by uloženie konečných opatrení nemalo mať celkovo výrazný negatívny vplyv na dovozcov a obchodníkov.
8.4. POUŽÍVATELIA
(474)
Dotazníky sa zaslali ôsmim známym používateľom v Únii, ktorí boli uvedení v podnete. Počas prešetrovania sa prihlásilo niekoľko ďalších používateľov. Celkovo predložilo úplne alebo čiastočne vyplnené dotazníky 5 spoločností. Tieto spoločnosti sídlia v rámci Únie a predstavujú tlačiarenské a vydavateľské výrobné odvetvie. Keďže sa zistilo, že trhové podmienky a štruktúra nákladov sú pre tlačiarne a vydavateľstvá odlišné, vplyv opatrení sa analyzoval osobitne pre každú skupinu.
8.4.1. TLAČIARNE
(475)
Len jedna tlačiareň poskytla základné informácie. Podľa informácií, ktoré táto tlačiareň preložila, bol podiel NBP vo vzťahu k celkovým výrobným nákladom tlačeného materiálu relatívne vysoký. Pokiaľ prešetrovanie ukázalo, že tlačiarne získavajú NBP od výrobcov z Únie, potvrdilo sa, že NBP vyrobené v Únii a ČĽR majú podobnú kvalitu a medzi obchodníkmi je silná cenová konkurencia.
(476)
Bolo uvedené, že akýkoľvek nárast ceny by mal na ziskovosť výrazný negatívny vplyv. Tvrdili, že tlačiarenské výrobné odvetvie je už teraz pod tlakom z dôvodu štrukturálne nadmernej kapacity a že akýkoľvek nárast nákupných cien NBP by bol pre tieto tlačiarne ďalším tlakom. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že vzhľadom na malé množstvo čínskeho NBP používaného tlačiarňami (ktoré stále nakupujú väčšinu potrebného NBP od výrobcov z Únie) sa priamy vplyv akéhokoľvek cla považoval za zanedbateľný. Pokiaľ ide o všeobecné zvýšenie cien na trhu Únie, usudzuje sa, že keďže toto zvýšenie cien by malo vplyv na všetky hospodárske subjekty, tento vplyv by bol neutrálny.
8.4.2. VYDAVATEĽSTVÁ
(477)
Pokiaľ ide o vydavateľské odvetvie, vyplnené dotazníky zaslali štyri spoločnosti. Iba jedna spoločnosť nakupovala počas OP malé množstvá NBP s pôvodom v ČĽR. Dve spoločnosti poskytli kvantitatívne údaje o používaní NBP.
(478)
Celkovo sa zistilo, že výrobky, v ktorých sa používa NBP, predstavujú v priemere 16 % celkového obratu týchto spoločností a že priemerný zisk dosahovaný v tomto odvetví je približne 12 %. Ďalej sa zistilo, že týchto šesť spoločností nakupuje NBP hlavne od výrobcov z Únie, pričom iba jedna z nich používala NBP dovezený z ČĽR. Ďalšia spoločnosť začala nakupovať čínske výrobky až po OP. Z tohto dôvodu a najmä na základe nízkeho objemu NBP z ČLR používaného v tomto odvetví nie je pravdepodobné, že uloženie vyrovnávajúcich opatrení na dovoz z ČĽR by malo celkovo vážny vplyv na vydavateľské odvetvie. Okrem toho sa zistilo, že tieto spoločnosti sú ziskové a zvýšenie cien by na koncových zákazníkov mohli preniesť oveľa jednoduchšie, pretože bežne používajú papier, ktorý určil a vybral zákazník, pričom papier používaný vo výrobe kupuje samotný zákazník. Na záver možno uviesť, že vydavateľstvá majú väčšiu kúpnu silu z dôvodu úspor z rozsahu.
(479)
Dve združenia tlačiarenského a vydavateľského výrobného odvetvia podali námietky. Jedno združenie bolo proti uloženiu cla, pričom tvrdili, že akékoľvek zvýšenie cien by viedlo k vyšším nákladom a v dôsledku toho k zníženiu konkurencieschopnosti a strate pracovných miest v nadväzujúcich výrobných odvetviach. Ostatné zostali neutrálne, ale tvrdili, že opatrenia by mohli mať negatívny vplyv na nadväzujúce výrobné odvetvia, keďže zvýšenie ciel by mohlo viesť k premiestneniu tlačiarenského výrobného odvetvia, čo by viedlo k zvýšenému dovozu nadväzujúceho tlačiarenského materiálu.
(480)
Prešetrovaním sa zistilo, že z hľadiska očakávaného rastu existuje v rámci papierových výrobkov niekoľko segmentov a že segment vysokokvalitného papiera na tlač, v ktorom sa NBP primárne používa, stále expanduje. Tvrdenie, že straty by sa presunuli na nadväzujúci trh, je nejasné a nebolo podložené žiadnymi podpornými informáciami alebo dôkazmi.
(481)
Po zverejnení, sa rovnaké tvrdenie o možných vplyvoch na nadväzujúce výrobné odvetvia zopakovalo a podporilo skutočnosťou, že dovoz tlačiarenského materiálu z Číny v poslednom čase rýchlo stúpol a zrejme zabral značný podiel na trhu v rámci európskej spotreby v prípade všetkých tlačiarenských materiálov.
(482)
Ako je uvedené, spolupráca tlačiarní bola obmedzená a na základe obmedzených prijatých kvantitatívnych informácií sa zistilo, že vďaka ich úrovni ziskovosti a podielu CFP na ich nákladoch, tlačiarne sú naozaj veľmi citlivé na zvyšovanie cien. Avšak väčšina tlačiarní nemala žiadny alebo len veľmi obmedzený priamy nákup čínskeho papiera počas OP a množstvo čínskeho papiera použitého tlačiarňami je vo všeobecnosti nízke, preto by bol priamy vplyv cla zanedbateľný. Väčšina používateľov uviedla, že z dôvodu ich potreby krátkych dodacích lehôt, podiel dodávok priamo z tretích krajín by zostal obmedzený.
(483)
Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa nadväzujúceho tlačiarenského materiálu z Číny, malo by sa poznamenať, že dovozné štatistiky tlačiarenského materiálu pokrývajú širokú škálu výrobkov, čo zahŕňa koncový tlačiarenský materiál, ktorý nie je tlačený na natieraný bezdrevný papier. Na základe dostupných informácii sa nedalo posúdiť, ktorá časť výrobkov dovezených z Číny je tlačená na príslušný výrobok a ktorá časť je tlačená na iné typy papiera. Avšak z predložených informácií je známe, že tlačiarenský materiál s pôvodom v Číne tvoria z veľkej časti niektoré osobitné kategórie kníh, detské knihy, kalendáre, baliaci materiál a pohľadnice. V prípade výrobkov, ktoré sú „náročnejšie na čas“ ako napr. týždenníky/mesačníky a ostatné novinové formáty, sa nedá očakávať, že budú dovážané z Číny, z dôvodu času potrebného na dopravu. Tlač niektorých tlačených výrobkov môže byť náchylnejšia na premiestnenie, na druhú stranu existujú typy výrobkov, v prípade ktorých geografická blízkosť a servis majú zásadný význam a preto by neboli ovplyvnené zahraničnou konkurenciou. Okrem toho, aj keď je pre tlačiarenský priemysel papier dôležitým nákladovým prvkom, je to tiež výrobným odvetvím, ktoré si vyžaduje početné pracovné sily a preto cena práce môže byť výraznejším impulzom v rámci trendov premiestňovania. Celkovo sa nedá vylúčiť, že dovoz tlačených výrobkov, ktoré sú tlačené na NBP sa zvýši, ale nie je možné presne odhadnúť na akú úroveň sa môže zvýšiť a akú by to zohralo rolu v konkurencieschopnosti výrobcov tlačovín a aký priamy vplyv by zvýšenie cien malo na nadväzujúce odvetvie tlače v Únii.
(484)
Z predložených informácii je tiež známe, že tlačiarenské výrobné odvetvie trpí štrukturálnou nadmernou kapacitou, ktorá vedie k jeho nepretržitej reštrukturalizácii. Jedným z impulzov reštrukturalizácie bola tiež konsolidácia výrobcov papiera v rámci hodnotového reťazca. Vysvetľuje sa to tak, že akékoľvek ťažkosti tlačiarenského výrobného odvetvia zvýšiť ceny sú spôsobené hlavne štrukturálnou nadmernou kapacitou v rámci samotného tlačiarenského výrobného odvetvia.
8.4.3. ZÁVER TÝKAJÚCI SA POUŽÍVATEĽOV
(485)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zdá, aj keď opatrenia na dovoz z ČĽR pravdepodobne budú mať negatívny vplyv na niektorých používateľov, že vplyv na používateľov v týchto dvoch odlišných odvetviach bude celkovo obmedzený. Prešetrovaním sa okrem toho nepreukázal žiadny významný vplyv na používateľov, ktorí nakupujú papier najmä od iných zdrojov ako ČĽR. Naopak, väčšina používateľov uviedla, že z dôvodu ich potreby krátkych dodacích lehôt, podiel dodávok z tretích krajín zostal obmedzený. Nakoniec, že problémy tlačiarenského výrobného odvetvia zvýšiť ceny sú skôr spôsobené štrukturálnou nadmernou kapacitou v rámci samotného tlačiarenského výrobného odvetvia.
(486)
Tiež sa tvrdilo, že opatrenia spôsobia nedostatok dodávok na trhu a dlhšie dodacie lehoty.
(487)
Zainteresované strany, ktoré sa obávali možných výpadku dodávok nevyčíslili ani neposkytli odhad takéhoto možného výpadku. V žiadnom prípade sa nezdá, že by tieto tvrdenia boli podporené mierou využitia kapacity výrobcov z Únie, ktorá bola počas OP 83 %, pričom bol asi jeden milión ton voľnej kapacity. Na základe toho je nepravdepodobné, že by k takémuto výpadku došlo.
(488)
Preto sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií je veľmi pravdepodobné, že účinok vyrovnávacích opatrení na dovoz NBP s pôvodom v ČĽR nebude mať významný negatívny vplyv na používateľov príslušného výrobku.
8.5. ZÁVER O ZÁUJME ÚNIE
(489)
Vzhľadom na uvedené by sa malo dospieť k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz NBP s pôvodom v ČĽR.
9. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
9.1. ÚROVEŇ ODSTRÁNENIA UJMY
(490)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o subvencovanie, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť antisubvenčné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz spôsobí ďalšiu ujmu výrobcom z Únie.
(491)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bez toho, aby sa prekročilo zistené subvenčné rozpätie.
(492)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(493)
Navrhovateľ požadoval, aby sa cieľový zisk stanovil na minimum 10 %, pričom založil svoje tvrdenia na očakávanom ziskovom rozpätí použitom nezávislými ratingovými agentúrami pri ich klasifikácii metodiky a ziskovosti dosiahnutej výrobcom aktívnym v inom segmente výroby papiera, ktorý nie je ovplyvnený čínskym dovozom.
(494)
Cieľový zisk ako je uvedené v podnete a následnej požiadavke navrhovateľa, bol preskúmaný na základe odpovedi v dotazníku a overovacích návštev u reprezentatívnych výrobcov v Únii. Usúdilo sa, že cieľový zisk by mal reflektovať vysoké počiatočné potreby a riziko zahrnuté v tomto kapitálovo náročnom výrobnom odvetví pri absencii dampingového alebo subvencovaného dovozu. Zohľadnili sa aj náklady na investície do strojového vybavenia. Preto sa usúdilo, že ziskové rozpätie na úrovni 8 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobcovia z Únie mohli podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(495)
Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobcov z Únie. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 8 % k výrobným nákladom.
(496)
Na základe dôvodov vysvetlených v odôvodnení 382 bol vylúčený exportný predaj jednej spoločnosti zo skupiny jedného spolupracujúceho výrobcu.
(497)
Na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v ČĽR s nepoškodzujúcou cenou typov výrobkov predávaných výrobcami z Únie na trhu Únie počas OP sa potom stanovilo potrebné zvýšenie cien jednotlivých typov výrobkov. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej dovoznej hodnoty CIF porovnávaných typov.
9.2. KONEČNÉ OPATRENIA
(498)
Vzhľadom na definitívne závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie a v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia, sa uvažuje o uložení konečného vyrovnávacieho cla na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a to na úrovni nižšej ako rozpätie subvencie a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených subvenčných rozpätí.
(499)
Rozpätia odstránenia ujmy a subvenčné rozpätia a navrhované sadzby konečného vyrovnávajúceho cla pre ČĽR, vyjadrené na základe ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Vyvážajúci výrobca
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba vyrovnávacieho cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Ženjiang, provincia Jiangsu, ČĽR,
12 %
20 %
12 %
Gold Huašeng Paper (Sužou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Sužou, provincia Jiangsu, ČĽR
12 %
20 %
12 %
Šangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR
4 %
39,1 %
4 %
Šouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR
4 %
39,1 %
4 %
Všetky ostatné spoločnosti
12 %
39,1 %
12 %
(500)
Čo sa týka paralelného antidampingového prešetrovania, v súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (27) žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Čo sa týka schém subvencovania, ako je uvedené v odôvodneniach 235 až 245, len jedna schéma odkazuje na vývozné subvencovanie. Relevantné dampingové rozpätie príslušného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa upraví podľa paralelného antidampingového prešetrovania. Vzhľadom na iné subvenčné schémy, z hľadiska použitia pravidla nižšieho cla pri antidampingovom prešetrovaní vykonanom paralelne a výšku subvencovania zistenú v súčasnom prešetrovaní, sa nepovažovalo za potrebné ďalej skúmať či a do akej miery sú rovnaké subvencie sú kompenzované dvakrát, keď sú antidampingové a vyrovnávacie clá uložené zároveň na rovnaký dovážaný výrobok.
(501)
Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Zohľadňujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných týmito spoločnosťami, čiže uvedenými osobitnými právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v článku 1, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(502)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (28) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(503)
V záujme riadneho uplatňovania vyrovnávajúceho cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
10. ZVEREJNENIE
(504)
Všetky zainteresované strany boli informované o hlavných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného vyrovnávajúceho cla na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Tiež im bola poskytnutá lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť. Pripomienky predložené stranami sa zvážili a zistenia sa v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na natieraný bezdrevný papier, ktorý môže byť papier alebo lepenka natierané na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch alebo v kotúčoch a s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa ISO 2470-1), v súčasnosti zaradený pod kódy KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódy TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
Konečné vyrovnávajúce clo sa nevzťahuje na kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu - metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) - vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD). Konečné vyrovnávacie clo sa takisto nevzťahuje na viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:
Spoločnosť
Sadzba vyrovnávacieho cla
Doplnkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Ženjiang, provincia Jiangsu, ČĽR; Gold Huašeng Paper (Sužou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Sužou, provincia Jiangsu, ČĽR
12 %
B001
Šangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR; Šouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR
4 %
B013
Všetky ostatné spoločnosti
12 %
B999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 6. mája 2011