NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 835/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro benzo[a]pyren v řadě potravin.
(2)
Benzo[a]pyren patří do skupiny polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) a používá se jako indikátor výskytu a účinku karcinogenních PAU v potravinách na základě vědeckého stanoviska dřívějšího Vědeckého výboru pro potraviny (SCF) (3). Ve svém stanovisku z prosince 2002 tento výbor doporučil provést další analýzy příslušných podílů těchto polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách, aby při příštím přezkoumání bylo možné rozhodnout o vhodnosti dalšího využívání benzo[a]pyrenu jako indikátoru.
(3)
V rámci doporučení Komise 2005/108/ES (4) byly členskými státy shromážděny nové údaje týkající se výskytu karcinogenních polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách. Komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), aby stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny přezkoumal s přihlédnutím k novým údajům o výskytu, k dalším souvisejícím novým vědeckým informacím i k přístupu založeném na limitech expozice (MOE). V rámci tohoto přezkumu byl úřad EFSA požádán, aby znovu posoudil vhodnost dalšího využívání benzo[a]pyrenu jako indikátoru.
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při úřadu EFSA přijal stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách dne 9. června 2008 (5). V tomto stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu PAU v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek (PAU4 (6)) nebo osmi specifických látek (PAU8 (7)). V závěru úřadu EFSA se rovněž uvádí, že systém osmi látek (PAU8) by v porovnání se systémem čtyř látek (PAU4) nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(5)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci dále zjistil, že při použití přístupu založeného na limitech expozice (MOE) existují jen malé obavy o zdraví spotřebitelů při průměrné odhadované expozici z potravin. U spotřebitelů vystavených těmto látkám ve vysoké míře však limity expozice činily téměř či méně než 10 000, což může představovat obavy o zdraví spotřebitelů.
(6)
Na základě závěrů úřadu EFSA nemůže být stávající systém založený na používání benzo[a]pyrenu jakožto jediného indikátoru ze skupiny polycyklických aromatických uhlovodíků zachován. Nařízení (ES) č. 1881/2006 je proto třeba změnit.
(7)
Měly by být zavedeny nové maximální limity pro sumu čtyř látek (PAU4 - benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen) a současně zachován zvláštní maximální limit pro benzo[a]pyren.
(8)
Takový systém by zajistil, že obsah PAU v potravinách bude udržován v mezích, které nepředstavují zdravotní riziko a že výši PAU bude možné kontrolovat i v těch vzorcích, ve kterých nelze zjistit přítomnost benzo[a]pyrenu, avšak jsou v nich přítomny jiné polycyklické aromatické uhlovodíky.
(9)
Zvláštní maximální limit pro benzo[a]pyren bude zachován s cílem zajistit srovnatelnost dřívějších a budoucích údajů. Po určitém období uplatňování této změny a na základě nových údajů získaných v budoucnosti by měla být potřeba zachování zvláštního maximálního limitu pro benzo[a]pyren přehodnocena.
(10)
V případě sumy čtyř látek (PAU4) by měly být jako základ pro rozhodnutí o shodě s předpisy používány dolní meze koncentrací.
(11)
Maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků musí být bezpečné a co nejnižší rozumně dosažitelné správnou výrobní a zemědělskou a rybolovnou praxí. Nové údaje o výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků ukazují, že v některých potravinách je základní obsah PAU nižší, než se předpokládalo. Maximální limity benzo[a]pyrenu je proto třeba upravit tak, aby lépe odrážely skutečné nižší základní hodnoty v čerstvých a uzených mlžích.
(12)
Z údajů týkajících se uzených ryb a uzeného masa rovněž vyplývá, že lze dosáhnout nižších maximálních limitů. V některých případech může být nicméně zapotřebí provést úpravy stávajících technologií uzení. Pro uzené maso a uzené ryby by proto měl být zaveden dvoufázový postup, v jehož rámci bude ode dne použitelnosti tohoto nařízení platit dvouleté přechodné období, po jehož uplynutí se začnou používat nižší maximální limity.
(13)
U uzených šprotů a konzervovaných uzených šprotů bylo zjištěno, že obsahují více PAU než ostatní uzené ryby. Pro uzené šproty a konzervované uzené šproty by tak měly být stanoveny zvláštní maximální limity, které by zohledňovaly hodnoty, jež jsou u těchto potravin dosažitelné.
(14)
V minulosti byl maximální limit pro benzo[a]pyren ve svalovině ryb kromě uzených ryb stanoven jakožto indikátor možného znečištění životního prostředí. Bylo však prokázáno, že PAU v čerstvých rybách podléhají rychlému metabolismu a neakumulují se ve svalovině. Zachování maximálního limitu PAU v čerstvých rybách již proto není zapotřebí.
(15)
V některých druzích tepelně ošetřeného masa a masných výrobků prodávaných konečnému spotřebiteli byly zjištěny vysoké hodnoty PAU. Těmto hodnotám lze zamezit v případě, že se používají náležité výrobní postupy a zařízení. Proto je třeba stanovit maximální limity PAU v mase a masných výrobcích, které byly vystaveny postupu tepelného ošetření, u něhož je známo, že může vést k tvorbě PAU, tj. výhradně grilování a rožnění.
(16)
Kakaové máslo bylo na základě nařízení (ES) č. 1881/2006 dočasně vyjmuto ze stávajícího maximálního limitu pro benzo[a]pyren v olejích a tucích a přezkoumání vhodnosti stanovení maximálního limitu PAU v kakaovém máslu mělo být provedeno do 1. dubna 2007. Přezkoumání bylo v dané době odloženo z důvodu očekávání výsledku tehdy probíhajícího nového vědeckého posouzení PAU úřadem EFSA.
(17)
Kakaové máslo obsahuje PAU ve větší míře než jiné oleje a tuky. Je to způsobeno převážně neodpovídajícími postupy sušení kakaových bobů a skutečností, že kakaové máslo nelze na rozdíl od jiných rostlinných olejů a tuků rafinovat. Kakaové máslo představuje hlavní složku kakaových surovin (jako jsou kakaové boby, kakaová hmota, kakaová drť nebo tekutá kakaová hmota) a vyskytuje se v čokoládě a jiných výrobcích z kakaa, jež často konzumují děti. Přispívá tak k expozici lidí, a zvláště pak k expozici dětí. Proto je nezbytné stanovit maximální limity PAU v kakaových bobech a odvozených produktech, tedy včetně kakaového másla.
(18)
Maximální limity PAU v kakaových bobech by měly být stanoveny na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni, s přihlédnutím ke stávajícím technologickým možnostem producentských zemí. Měly by být stanoveny na základě obsahu tuků, jelikož PAU se koncentrují v tukové složce, kakaovém máslu. Aby měly producentské země možnost provést technologická zlepšení v zájmu přizpůsobení se těmto maximálním limitům, mělo by být datum použitelnosti maximálních limitů pro kakaové boby a odvozené produkty odloženo. Zpočátku by se také měl na tyto produkty vztahovat vyšší maximální limit sumy čtyř látek. Po uplynutí dvouletého přechodného období by se měl začít uplatňovat nižší maximální limit. Obsah PAU v kakaových bobech a odvozených produktech by měl být pravidelně sledován s cílem posoudit, zda by bylo možné v budoucnosti tyto maximální limity dále snížit.
(19)
Z údajů vyplývá, že kokosový olej může vykazovat vyšší obsah PAU4 než jiné rostlinné oleje a tuky. Je to způsobeno poměrně vyšším obsahem benzo[a]anthracenu a chrysenu, které nelze při rafinaci kokosového oleje snadno odstranit. Proto by měly být stanoveny zvláštní maximální limity pro kokosový olej na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni, s přihlédnutím ke stávajícím technologickým možnostem producentských zemí. Jelikož se očekává, že v producentských zemích dojde k technologickým zlepšením, měly by být limity PAU v kokosovém oleji pravidelně sledovány s cílem posoudit, zda by bylo možné v budoucnosti stanovit nižší limity.
(20)
Údaje o výskytu PAU v obilovinách a zelenině jsou v současnosti omezené. Z dostupných údajů vyplývá, že obiloviny a zelenina obsahují PAU spíše v malé míře. Tyto nízké hodnoty zaznamenané ve stávajících dostupných údajích o výskytu neodůvodňují bezprostřední stanovení maximálních limitů. Úřad EFSA nicméně zjistil, že obiloviny a zelenina mohou významně přispívat k expozici lidí z důvodu jejich vysoké spotřeby. Obsah PAU v těchto dvou skupinách produktů by proto měl být dále sledován. Na základě dalších údajů bude posouzena potřeba stanovení maximálních limitů.
(21)
Vysoký obsah PAU byl zjištěn v některých doplňcích stravy. Tyto hodnoty jsou však proměnlivé a závisí na konkrétním druhu těchto doplňků. Je třeba, aby byly shromážděny další údaje týkající se doplňků stravy. Jakmile budou tyto údaje dostupné, bude posouzena potřeba stanovení maximálních limitů PAU v doplňcích stravy.
(22)
Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by měl být poskytnut čas přizpůsobit se novým maximálním limitům stanoveným tímto nařízením. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odloženo. Pro produkty, které byly uvedeny na trh přede dnem použitelnosti změn, jež zavádí toto nařízení, by mělo být stanoveno přechodné období.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
1. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. září 2012 stanovené v oddílu 6 „Polycyklické aromatické uhlovodíky“ přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. zářím 2012, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
2. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. září 2014 stanovené v oddílech 6.1.4 a 6.1.5 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. zářím 2014, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
3. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. dubna 2013 stanovené v oddíle 6.1.2 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. dubnem 2013, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
4. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. dubna 2015 stanovené v oddíle 6.1.2 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. dubnem 2015, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 835/2011
z 19. augusta 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hladiny polycyklických aromatických uhľovodíkov v potravinách
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,
keďže:
(1)
Nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (2), sa stanovujú maximálne hladiny benzo(a)pyrénu v celej škále potravín.
(2)
Benzo(a)pyrén patrí do skupiny polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU) a používa sa ako marker výskytu a účinku karcinogénnych PAU v potravinách na základe vedeckého stanoviska bývalého Vedeckého výboru pre potraviny (SCF - Scientific Committee on Food) (3). Vo svojom stanovisku z decembra 2002 SCF vyjadril odporúčanie o potrebe vykonať ďalšie analýzy príslušných podielov týchto PAU v potravinách, ktoré sú potrebné pre budúce prehodnotenie vhodnosti ďalšieho používania benzo(a)pyrénu ako markera.
(3)
V rámci odporúčania Komisie 2005/108/ES (4) členské štáty zhromaždili nové údaje o výskyte karcinogénnych PAU v potravinách. Komisia požiadala Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) o preskúmanie stanoviska SCF pri súčasnom zohľadnení nových údajov o výskyte, iných relevantných nových vedeckých informácií, ako aj prístupu vo vzťahu k rozpätiu expozície (MOE - Margin of Exposure). V rámci tohto preskúmania bol úrad EFSA požiadaný o opätovné posúdenie vhodnosti ďalšieho používania benzo(a)pyrénu ako markera.
(4)
Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (skupina CONTAM) pôsobiaca v rámci EFSA prijala 9. júna 2008 k polycyklickým aromatickým uhľovodíkom v potravinách stanovisko (5). Vo svojom stanovisku dospel úrad EFSA k záveru, že benzo(a)pyrén nie je vhodným markerom výskytu polycyklických aromatických uhľovodíkov v potravinách a že najvhodnejšími indikátormi PAU v potravinách by bol systém štyroch špecifických látok (PAU4 (6)) alebo ôsmich špecifických látok (PAU8 (7)). EFSA dospel takisto k záveru, že systém ôsmich látok (PAU8) by v porovnaní so systémom štyroch látok (PAU4) nepriniesol významnú pridanú hodnotu.
(5)
Skupina CONTAM dospela na základe prístupu vo vzťahu k rozpätiu expozície (MOE - Margin of Exposure) ďalej k záveru, že v prípadoch priemernej odhadovanej expozície prostredníctvom potravy existujú len veľmi malé obavy, pokiaľ ide o zdravie spotrebiteľov. V prípade spotrebiteľov, ktorých miera vystavenia je vysoká, sa však rozpätia expozície blížili k hodnote 10 000, alebo boli nižšie, čo môže byť dôvodom obáv, pokiaľ ide o zdravie spotrebiteľov.
(6)
Na základe záverov EFSA sa súčasný systém používania benzo(a)pyrénu ako jediného markera skupiny polycyklických aromatických uhľovodíkov nemôže ďalej udržať. Je preto nevyhnutné zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 1881/2006.
(7)
Mali by sa zaviesť nové maximálne hladiny pre sumu štyroch látok (PAU4) (benzo(a)pyrén, benz(a)antracén, benzo(b)fluorantén a chryzén), pričom by sa naďalej mala používať samostatná maximálna hladina pre benzo(a)pyrén.
(8)
Prostredníctvom takéhoto systému by sa zabezpečilo, aby boli hladiny PAU v potravinách na úrovniach, ktoré nespôsobujú obavy o zdravie, ako aj to, aby bolo možné obsah PAU kontrolovať aj vo vzorkách, v ktorých nie je možné zistiť benzo(a)pyrén, ale v ktorých sú prítomné iné PAU.
(9)
Samostatná maximálna hladina pre benzo(a)pyrén sa bude používať aj naďalej s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť údajov z minulosti s budúcimi údajmi. Po určitom čase, ktorý uplynie pri uplatňovaní tejto zmeny a doplnenia, a na základe nových údajov, ktoré budú v budúcnosti generované, by sa mala opätovne posúdiť potreba pokračovať v uplatňovaní samostatnej maximálnej hladiny pre benzo(a)pyrén.
(10)
Pokiaľ ide o sumu príslušných štyroch látok (PAU4), ako základ pre rozhodnutia o súlade by sa mali použiť dolné hranice koncentrácií.
(11)
Maximálne hladiny pre polycyklické aromatické uhľovodíky musia byť bezpečné a na čo najnižšej prakticky dosiahnuteľnej úrovni pri dodržaní správnej výrobnej a poľnohospodárskej/rybárskej praxe. Nové údaje o výskyte PAU naznačujú, že pozaďové hladiny PAU sú nižšie, ako sa predtým myslelo, pokiaľ ide o niektoré potravinárske komodity. Maximálne hladiny benzo(a)pyrénu boli preto zmenené, aby odzrkadľovali realistickejšie pozaďové hladiny u čerstvých a údených lastúrnikov.
(12)
Údaje, pokiaľ ide o údené ryby a údené mäso, takisto naznačujú, že nižšie maximálne hladiny sú dosiahnuteľné. Napriek tomu bude možno v niektorých prípadoch potrebné pozmeniť súčasnú technológiu údenia. Preto by sa mal zaviesť v prípade údeného mäsa a údených rýb dvojfázový postup, čím sa umožní prechodné obdobie dvoch rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia pred tým, ako sa začnú uplatňovať nižšie maximálne hladiny.
(13)
Zistilo sa, že údené šproty a konzervované údené šproty obsahujú vyššie hladiny PAU ako iné údené ryby. Pre údené šproty a konzervované údené šproty by sa mali stanoviť osobitné maximálne hladiny s cieľom odzrkadliť hladiny, ktoré sú v prípade týchto potravín dosiahnuteľné.
(14)
V minulosti sa maximálna hladina pre benzo(a)pyrén v prípade „rybej svaloviny okrem údených rýb“ stanovila ako indikátor potenciálneho environmentálneho znečistenia. Preukázalo sa však, že v čerstvých rybách dochádza k rýchlej metabolizácii PAU a že PAU sa neakumulujú v svalovine. Preto nie je vhodné naďalej zachovávať maximálnu hladinu pre PAU v prípade čerstvých rýb.
(15)
V niektorých druhoch tepelne ošetreného mäsa a tepelne ošetrených mäsových produktov predávaných konečnému spotrebiteľovi boli zistené vysoké hladiny PAU. Týmto hladinám je možné predísť, ak sa používajú vhodné podmienky a vybavenie pre spracovanie. Je preto vhodné stanoviť maximálne hladiny PAU v mäse a mäsových produktoch, ktoré boli podrobené procesu tepelného ošetrenia, o ktorom je známe, že môže vyústiť do vytvorenia PAU, t. j. jedine grilovanie a príprava spôsobom barbecue.
(16)
Na kakaové maslo sa dočasne nevzťahovala existujúca maximálna hladina pre benzo(a)pyrén platná v prípade olejov a tukov a stanovená nariadením (ES) č. 1881/2006 a do 1. apríla 2007 bolo naplánované vykonanie preskúmania vhodnosti stanovenia maximálnej hladiny PAU v prípade kakaového masla. Toto preskúmanie sa potom odložilo na neskôr, kým nebol známy výsledok vtedy prebiehajúceho vedeckého opätovného posúdenia PAU úradom EFSA.
(17)
Kakaové maslo obsahuje vyššie hladiny PAU než iné oleje a tuky. To je spôsobené predovšetkým nevhodnými spôsobmi sušenia kakaových bôbov a skutočnosťou, že kakaové maslo nemožno rafinovať ako iné rastlinné oleje a tuky. Kakaové maslo je hlavnou zložkou kakaových surovín (napr. kakaových bôbov, kakaovej masy, kakaovej drviny alebo kakaového likéru) a je prítomné v čokoláde a iných produktoch z kakaa často konzumovaných deťmi. Týmto prispieva k vystaveniu ľudí, predovšetkým detí. Je preto potrebné stanoviť maximálne hladiny PAU v kakaových bôboch a odvodených produktoch vrátane kakaového masla.
(18)
Maximálne hladiny PAU v kakaových bôboch by sa mali stanoviť tak nízko, ako je prakticky dosiahnuteľné, a so zreteľom na súčasné technické možnosti produkujúcich krajín. Mali by sa stanoviť na tukovom základe, keďže PAU sa koncentrujú v tukovej zložke, kakaovom masle. Aby sa produkujúcim krajinám umožnilo uskutočniť technologické vylepšenia nevyhnutné na prispôsobenie sa týmto maximálnym hladinám, mal by sa oddialiť dátum uplatňovania maximálnych hladín v prípade kakaových bôbov a odvodených produktov. Na tieto produkty by sa ďalej mala najskôr uplatňovať vyššia maximálna hladina pre sumu príslušných štyroch látok. Po prechodnom období dvoch rokov by sa mala uplatňovať nižšia maximálna hladina. Hladiny PAU v kakaových bôboch a odvodených produktoch by sa mali pravidelne monitorovať s cieľom posúdiť možnosť ďalšieho znižovania maximálnych hladín v budúcnosti.
(19)
Z údajov vyplýva, že kokosový olej môže obsahovať vyššie množstvá PAU4 než iné rastlinné oleje a tuky. To je zapríčinené proporcionálne vyššou mierou prítomnosti benz(a)antracénu a chryzénu, ktoré nie je možné jednoducho odstrániť pri rafinácii kokosového oleja. Osobitné maximálne hladiny pre kokosový olej by sa mali stanoviť tak nízko, ako je prakticky dosiahnuteľné, a so zreteľom na súčasné technické možnosti produkujúcich krajín. Keďže sa v produkujúcich krajinách očakáva zavedenie technologických vylepšení, hladiny PAU v kokosovom oleji by sa mali pravidelne monitorovať s cieľom posúdiť možnosť stanoviť nižšie hladiny v budúcnosti.
(20)
Súčasné údaje o výskyte PAU v obilninách a zelenine sú obmedzené. Z dostupných údajov je možné usúdiť, že obilniny a zelenina obsahujú pomerne nízke hladiny PAU. Nízke hladiny pozorované na základe v súčasnosti dostupných údajov nepostačujú na bezprostredné stanovenie maximálnych hladín. Úrad EFSA však označil obilniny a zeleninu za významných prispievateľov k vystaveniu ľudí, a to vzhľadom na ich vysokú spotrebu. Preto by sa mali hladiny PAU v týchto dvoch skupinách produktov naďalej monitorovať. Na základe ďalších údajov sa vyhodnotí potreba stanovenia maximálnych hladín.
(21)
V niektorých potravinových doplnkoch boli zistené vysoké hladiny PAU. Tieto hladiny však nie sú stabilné a závisia od osobitných druhov potravinových doplnkov. Sú potrebné ďalšie údaje o potravinových doplnkoch, ktoré by sa mali zozbierať. Keď budú tieto údaje k dispozícii, vyhodnotí sa potreba stanovenia maximálnych hladín PAU v potravinových doplnkoch.
(22)
Členským štátom a prevádzkovateľom potravinárskych podnikov by sa mal poskytnúť čas na to, aby sa mohli prispôsobiť maximálnym hladinám stanoveným týmto nariadením. Dátum uplatňovania tohto nariadenia by sa mal preto oddialiť. V prípade produktov už uvedených na trh pred tým, ako sa začali uplatňovať zmeny a doplnenia zavedené týmto nariadením, by sa malo poskytnúť prechodné obdobie.
(23)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a Európsky parlament ani Rada proti nim nevzniesli námietku,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Príloha k nariadeniu (ES) č. 1881/2006 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
1. Potraviny, ktoré nie sú v súlade s maximálnymi hladinami platnými od 1. septembra 2012 v zmysle oddielu 6 „Polycyklické aromatické uhľovodíky“ prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006, zmeneného a doplneného týmto nariadením, a ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. septembrom 2012, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume, až do dátumu vypršania ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu, do ktorého sa musia najneskôr spotrebovať.
2. Potraviny, ktoré nie sú v súlade s maximálnymi hladinami platnými od 1. septembra 2014 v zmysle bodov 6.1.4 a 6.1.5 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006, zmeneného a doplneného týmto nariadením, a ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. septembrom 2014, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume, až do dátumu vypršania ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu, do ktorého sa musia najneskôr spotrebovať.
3. Potraviny, ktoré nie sú v súlade s maximálnymi hladinami platnými od 1. septembra 2013 v zmysle bodu 6.1.2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006, zmeneného a doplneného týmto nariadením, a ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. septembrom 2013, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume, až do dátumu vypršania ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu, do ktorého sa musia najneskôr spotrebovať.
4. Potraviny, ktoré nie sú v súlade s maximálnou hladinou platnou od 1. apríla 2015 v zmysle bodu 6.1.2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006, zmeneného a doplneného týmto nariadením, a ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. aprílom 2015, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume, až do dátumu vypršania ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu, do ktorého sa musia najneskôr spotrebovať.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. septembra 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. augusta 2011