PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 451/2011
ze dne 6. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1042/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) z dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval skutečnosti nasvědčující dumpingu uvedeného výrobku a podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Jedna skupina spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobce“) uvedla, že před uložením prozatímních opatření měla být vyslechnuta, jelikož podle této skupiny je prozatímní nařízení individuálním opatřením ve smyslu článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (3) (dále jen „Listina“).
(6)
Co se týká výše uvedeného tvrzení, je třeba zdůraznit tyto body. Práva stran v rámci antidumpingových řízení stanoví základní nařízení, přičemž procesní úkony pro uložení prozatímních opatření jsou stanoveny v článku 7. V článku 7 základního nařízení se mimo jiné uvádí, že případná prozatímní opatření mohou být uložena do devíti měsíců po zahájení řízení. V tomto řízení Komise provedla šetření v souladu s článkem 6 základního nařízení a uložila prozatímní opatření podle článku 7 základního nařízení, přičemž všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty a měly přiměřenou možnost poskytnout informace a podat své připomínky. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že „i když … zásada práva na slyšení vyžaduje, aby byli vývozci informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit prozatímní cla, nemůže mít nedodržení tohoto práva samo o sobě za následek neplatnost nařízení o uložení konečných cel, pokud byl v průběhu řízení k přijetí zmíněného nařízení nedostatek způsobující neplatnost řízení k přijetí příslušného nařízení o uložení prozatímních cel napraven“ (4). V tomto případě Komise splnila své povinnosti týkající se poskytnutí informací vyplývající ze základního nařízení a v řízení vedoucím k přijetí tohoto nařízení bylo dodrženo právo vyvážejícího výrobce na nestranné vyslechnutí.
(7)
Prozatímní povaha opatření přijatých podle článku 7 základního nařízení se odráží mimo jiné v maximální šestiměsíční lhůtě, po kterou mohou být opatření uložena, a rovněž ve skutečnosti, že každé prozatímní clo je zajištěno pouze složením jistoty. Komise mimoto nikdy žádné straně nebránila v tom, aby před uplynutím devítiměsíční lhůty stanovené v právních předpisech pro uložení prozatímních opatření podala žádost o konání více slyšení, pokud se domnívá, že je nutné, aby byla vyslechnuta v této fázi.
(8)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k použitým údajům jediné společnosti ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), která v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) poskytla informace pro stanovení běžné hodnoty. Uvádělo se, že v opačném případě by bylo vyvážejícímu výrobci zabráněno v přístupu k důkazům, na jejichž základě byla uložena prozatímní opatření, a že to by porušilo jeho práva na obhajobu a bylo by v rozporu se zásadou řádné správy. Vyvážející výrobce tvrdil, že by důvěrné údaje týkající se konkrétních stran mohly být poskytnuty právním zástupcům vyvážejícího výrobce. Právní zástupci by se zavázali, že zaručí mlčenlivost, pokud jde o obchodní tajemství společností. Toto tvrzení bylo podpořeno odkazem na systémy USA a Kanady a na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci G.J. Dokter a další v. minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Tyto žádosti bylo nutno odmítnout. Žádost vyvážejícího výrobce se týkala přístupu k důvěrným údajům o cenách, které poskytla výše uvedená společnost v USA. Komise nemohla umožnit přístup k takovýmto podrobným důvěrným obchodním informacím. Umožnění přístupu k těmto údajům by bylo v rozporu s právem Unie, zejména s článkem 19 základního nařízení, jelikož by vedlo k neoprávněnému sdělení omezených a citlivých obchodních údajů společnosti v USA. Pokud jde o navrhovaný způsob sdělení obchodního tajemství společnosti právním zástupcům ostatních zúčastněných stran, není na rozdíl od systémů USA a Kanady v základním nařízení takovýto postup stanoven. Jednoznačně tudíž nespadá do stanoveného právního rámce Unie pro antidumpingová řízení. Výše uvedený případ projednávaný Soudním dvorem v žádném případě nepodporuje tvrzení týkající se přístupu k důvěrným informacím. Rozsudek odkazuje rovněž na určitá omezení zásady práva na obhajobu.
(10)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k důkazům týkajícím se kotoučů používaných v kotoučových tiskařských strojích vyráběných výrobci v Unii, podrobných informací o právním postavení jednoho reprezentativního výrobce v Unii, činnosti a finančních údajů vybraných papíren, podrobných údajů o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie a kontrolních číslech výrobků reprezentativních výrobců v Unii. Některé požadované informace byly mimo rozsah tohoto šetření, jelikož se týkaly výrobků, na něž se šetření nevztahovalo, nebo činnosti výrobců v Unii, která nezahrnuje výrobu bezdřevého natíraného papíru. Co se týká ostatních požadovaných informací, nemohla Komise umožnit přístup k těmto údajům, jelikož podle článku 19 základního nařízení by to představovalo neoprávněné sdělení důvěrných obchodních tajemství.
(11)
Vyvážející výrobce požadoval rovněž zveřejnění názvů společností, které vznesly námitky vůči šetření a nepožádaly o důvěrný způsob zacházení. Poskytnutí těchto informací by odhalilo totožnost a postoj výrobců, kteří požádali o důvěrný způsob zacházení; tyto informace nebylo proto možno poskytnout.
(12)
Poskytnutá prozatímní zjištění byla co nejpodrobnější, aniž by byly zveřejněny důvěrné informace, a nepředstavovala proto porušení základních práv vyvážejícího výrobce, jeho práv na obhajobu ani zásady řádné správy.
(13)
Analýzy újmy, které byly provedeny v tomto antidumpingovém a souběžném antisubvenčním šetření, jsou totožné, jelikož definice výrobního odvětví Unie, reprezentativní výrobci v Unii a období šetření byly v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
2.1. Období šetření
(14)
Připomíná se, že (jak je stanoveno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Dotčený výrobek
(15)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce a žadatel předložili další připomínky týkající se definice výrobku. Některé z těchto připomínek představovaly zopakování připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(16)
Vyvážející výrobce zopakoval, že neexistuje významný rozdíl, pokud jde o základní vlastnosti bezdřevého natíraného papíru v arších a kotoučích vhodných pro použití v archových tiskařských strojích (dotčený výrobek) a v kotoučích určených pro použití v kotoučových tiskařských strojích, a že by proto bezdřevý natíraný papír určený pro kotoučové tiskařské stroje neměl být z definice výrobku vyloučen. Tato strana rovněž tvrdila, že nebylo doloženo zjištění Komise, že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné.
(17)
Připomíná se, že šetřením bylo zjištěno, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích a archových tiskařských strojích představuje odlišné skupiny výrobků a že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné, jak je popsáno v 18. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I samotný vyvážející výrobce uznal, že tyto výrobky nejsou zcela zaměnitelné.
(18)
Je třeba rovněž zmínit, že v průběhu posuzovaného období nebyly z ČLR dováženy žádné kotouče pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Lze proto považovat za nepravděpodobné, že tyto výrobky budou dováženy v budoucnu, jelikož pořizování těchto výrobků na velkou vzdálenost není z důvodů uvedených v 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení z ekonomického hlediska rentabilní.
(19)
Vyvážející vývozce dále uvedl, že kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to technická vlastnost týkající se pevnosti v tahu, nejsou vhodná pro rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem vhodným pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových kotoučových strojích na straně druhé. Bylo rovněž uvedeno, že vyloučení kotoučů pro kotoučové stroje bylo provedeno svévolně a že kotouče pro kotoučové tiskařské stroje vyráběné výrobci v Unii údajně nesplňují kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o pevnost v tahu.
(20)
Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že Komise nedostála své povinnosti přezkoumat objektivně důkazy, které tento vyvážející výrobce předložil útvarům Komise před přijetím prozatímního nařízení, konkrétně výsledky zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři, která se týkala se měření pevnosti v tahu u kotoučů pro kotoučové stroje, jež vyrábějí výrobci v Unii.
(21)
Výsledky zkoušky předložené vyvážejícím výrobcem spočívaly ve shrnutí výsledků zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři. Zásadní je, že výsledky nebyly poskytnuty ke kontrole a podání připomínek ostatními zúčastněnými stranami, zejména výrobním odvětvím Unie, a vyvážející výrobce navzdory opakovaným upomínkám nepředložil ani smysluplné shrnutí těchto výsledků bez důvěrných údajů.
(22)
Připomíná se, že v prozatímní fázi Komise dospěla k závěru, že objektivita a spolehlivost zkoušky nepostačují k tomu, aby na nich bylo možno založit příslušné závěry. Vyvážející výrobce neposkytl žádné další podrobné informace, jež by mohly pomoci blíže posoudit spolehlivost zkoušky. Jelikož nebyla poskytnuta verze zprávy o této zkoušce neobsahující důvěrné údaje, nemohly společnosti, jejichž kotouče pro kotoučové stroje byly údajně testovány, na závěry zkoušky reagovat. Komise tudíž nemohla objektivně ověřit, zda jsou předložené výsledky zkoušky spolehlivé a správné a zda je možno z nich vycházet pro účely šetření. Na základě skutečností, které měla Komise k dispozici, nemohly být závěry ohledně objektivity a spolehlivosti zkoušky, jichž bylo dosaženo v prozatímní fázi, přehodnoceny, jelikož informace poskytnuté jako důvěrné nemohly být překontrolovány pomocí spolehlivých zdrojů.
(23)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce předložil výsledky další zkoušky, kterou jeho jménem provedla externí zkušební laboratoř, a znovu zopakoval, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl z rozsahu šetření svévolně vyloučen. Ve zkušebních protokolech bylo uvedeno, že pevnost v tahu byla měřena u 25 vzorků kotoučů pro kotoučové stroje, které vyvážející výrobce poskytl laboratoři a identifikoval jako vzorky papíru vyráběného výrobci v Unii. Podle tohoto protokolu žádný papír nesplnil obě kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
Při posuzování zkušebního protokolu vyšlo najevo, že se za prvé zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří týkal většinou výrobků, pro něž nebyly tyto výsledky podstatné, jelikož většinu testovaných vzorků ve skutečnosti netvořily kotouče pro kotoučové stroje; za druhé, zkušební protokol se týkal výrobků, které nebyly dostatečně identifikovány, jelikož ze zkušebního protokolu nebylo možno zjistit, zda byl testovaný papír určen pro archové tiskařské stroje nebo pro kotoučové tiskařské stroje, jelikož značka papíru uvedená v protokolu existovala v obou formátech. Zkušební protokol mimoto neposkytoval žádnou záruku, že uvedené kotouče zařazené do vzorku byly skutečně kotouči, jež byly testovány.
(25)
V reakci na zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří poskytl žadatel výsledky zkoušky, kterou provedl jeden z výrobců v Unii u téhož vzorku kotoučů pro kotoučové tiskařské stroje, jež byly údajně testovány externí laboratoří. Tato zkouška vykázala odlišné výsledky. Žadatel přičetl rozdíly možným odlišným podmínkám při provádění zkoušky, a tudíž případnému nedodržení normy ISO 3783:2006, tj. normy, podle níž by měla být měřena pevnost v tahu stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Po zveřejnění konečných zjištění zpochybnil vyvážející výrobce objektivitu Komise při odmítnutí výsledků zkoušky provedené externí laboratoří. Uvedl, že zkouška byla provedena naslepo nezávislým odborníkem a v souladu s příslušnou normou ISO. S cílem dokázat nezávislost, správnost a reprezentativnost zkoušky poskytl čestné prohlášení vedoucího pracovníka, ve kterém byl vysvětlen postup výběru zdroje vzorků použitých při zkoušce.
(27)
Objektivitu zkušebního protokolu externí laboratoře Komise nikdy nezpochybnila a v tomto ohledu není relevantní, že byla zkouška provedena naslepo. Byly však vyjádřeny pochybnosti týkající se záruk ohledně výběru a původu zkoušených vzorků a nikoli samotné zkoušky. Argumenty vyvážejícího výrobce tyto obavy neodstranily, jelikož nebyly ucelené a byly v několika ohledech nejasné, například zahrnutí výrobků jiných než kotoučů pro kotoučové stroje bylo údajně způsobeno administrativními chybami nebo chybami dodavatelů, kteří poskytli nesprávné vzorky.
(28)
Jelikož nebyl zřejmý zdroj a rovněž vzorky údajně testovaných výrobků a výsledky zkoušek provedených různými stranami byly protichůdné, usuzovalo se, že předložený zkušební protokol externí laboratoře jednající jménem vyvážejícího výrobce nemůže nevyvratitelně prokázat, že zkouška týkající se pevnosti v tahu není vhodná k rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem určeným pro používání v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně druhé. Zkušební protokol proto neprokázal, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl svévolně vyloučen z rozsahu šetření.
(29)
Co se týká významu pevnosti v tahu jako rozlišujícího kritéria pro kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích, připomíná se, že v definici výrobku byly vzájemně odlišeny dvě skupiny výrobků, kromě jiného na základě použití výrobků, tj. zda je výrobek vhodný pro použití v kotoučových nebo archových tiskařských strojích na základě požadavků na lisy, na kterých se používají, což se odráží mimo jiné na pevnosti v tahu. Dále se podotýká, že pevnost v tahu je pouze jednou z vlastností, které odlišují bezdřevý natíraný papír vhodný pro použití v kotoučových tiskařských strojích od bezdřevého natíraného papíru používaného v archových tiskařských strojích; v 16. a 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou stanovena další kritéria, která vyvážející výrobce nezpochybnil. Vyvážející výrobce uvedl, že vlhkost definovaná v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení není rozdílnou základní vlastností pro rozlišení výrobků. V průběhu šetření však ostatní strany v tomto ohledu uvedly odlišná tvrzení. V každém případě bylo zjištěno, že nejdůležitějšími faktory jsou tuhost a odolnost v tahu.
(30)
Ve svém dalším podání, které reagovalo na tyto skutečnosti, žadatel potvrdil, že mohou existovat kotouče, které nesplňují zcela všechna kritéria pro pevnost v tahu stanovená v prozatímním nařízení, lze je však přesto použít v kotoučových tiskařských strojích. Trval však na svém názoru, že zkouška pevnosti v tahu je jediná zkouška, která může s jistotou určit, zda je kotouč skutečně vhodný pro kotoučové tiskařské stroje, tj. pokud kotouč splňuje kritéria týkající se pevnosti v tahu uvedená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedná se jistě o kotouč pro kotoučové stroje.
(31)
Na podporu výše uvedených tvrzení týkajících se pevnosti v tahu poukázal vyvážející výrobce na argumenty předložené jedním ze žádajících výrobců v Unii při antidumpingovém a antisubvenčním šetření v USA, v němž výrobce v Unii údajně tvrdil, že kotouče pro kotoučové stroje nelze rozlišovat na základě zkoušky pevnosti v tahu či jiného měření.
(32)
Žadatel tato tvrzení vyvážejícího výrobce zpochybnil a uvedl, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno, z řízení v USA vyplývá, že existuje jednoznačná dělicí čára odlišující kotouče pro kotoučové stroje od bezdřevého natíraného papíru.
(33)
Za prvé je třeba uvést, že tvrzení, na něž poukazoval vyvážející výrobce, byla předložena při šetřeních v rámci jiných jurisdikcí a jinými stranami, než jsou strany, jež jsou účastníky tohoto řízení, a nejsou tudíž relevantní. Za druhé, orgány USA v uvedených šetřeních dospěly k závěru, že mezi bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně jedné a kotouči vhodnými pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně druhé existuje jednoznačný rozdíl. Kotouče určené k rozřezání byly pokládány za polotovary, zatímco kotouče vhodné pro kotoučové tiskařské stroje se nepovažovaly za dotčený výrobek. Orgány USA ve své definici výrobku nevymezily výslovně kotouče pro kotoučové tiskařské stroje. Z tohoto důvodu nebylo ve zmíněných šetřeních při definici výrobku důležité kritérium týkající se pevnosti v tahu.
(34)
Na základě výše uvedených předložených připomínek bylo potvrzeno, že technická vlastnost „pevnost v tahu“ je spolehlivou vlastností pro popis bezdřevého natíraného papíru vhodného pro použití v kotoučových tiskařských strojích.
(35)
Z předložených připomínek však bylo rovněž zjištěno, že existují kotouče pro kotoučové stroje, které lze použít v kotoučových tiskařských strojích, i když nesplňují zcela všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu. Z tohoto důvodu se pokládalo za nezbytné dále upřesnit definici kotoučů vhodných pro kotoučové tiskařské stroje.
(36)
Za účelem poskytnutí dalšího kritéria k odlišení kotoučů pro kotoučové stroje, které nesplňují zcela všechna kritéria pevnosti v tahu, žadatel navrhl, aby se kotouč, který nevyhověl zcela zkoušce na pevnost v tahu, avšak má vnitřní jádro o velikosti menší než 80 mm, považoval za kotouč pro kotoučové stroje.
(37)
Vláda ČLR a vyvážející výrobce uvedli, že přidání velikosti vnitřního jádra jakožto nového prvku do definice výrobku je revizí definice kotoučů pro kotoučové stroje a tedy i dotčeného výrobku. Uvedli rovněž, že velikost vnitřního jádra není vhodným kritériem, jelikož existují kotouče pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra větší než 80 mm a kotouče určené k rozřezání s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm.
(38)
Komise usilovala o další zpřesnění definice kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích a o další vyjasnění, aby se ještě jasněji rozlišovalo mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, také s cílem minimalizovat možnost obcházení opatření. Předložené důkazy ohledně vhodnosti velikosti jádra jakožto alternativního kritéria v definici však ukázaly, že by toto kritérium vedlo k možnému vyloučení dotčeného výrobku, tj. kotoučů pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm, z opatření. Proto bylo toto kritérium pro definici kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích opuštěno.
(39)
Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena spolehlivost metody, na jejímž základě byly kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích vyloučeny z rozsahu šetření, jak tvrdila čínská skupina vyvážejících výrobců.
(40)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se vyloučení vícevrstvého papíru z definice výrobku v rámci tohoto šetření.
(41)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují 14. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Obdobný výrobek
(42)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(43)
Jelikož k výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 28. až 30. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Na čtyři výrobce uvedené ve 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kteří byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se dále odkazuje jako na „reprezentativní výrobce v Unii“.
5. DUMPING
(45)
Po uložení prozatímních opatření podala připomínky týkající se dumpingu pouze jedna čínská spolupracující skupina (APP, vyvážející výrobce).
5.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Co se týká kritéria č. 1, skupina APP tvrdila, že se tvrzení Komise zakládala výhradně na údajné nemožnosti ověřit platbu. Bylo proto uvedeno, že metody používané dotyčnou stranou jsou v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“).
(47)
To bylo nutno odmítnout. V tomto ohledu se podotýká, že šetření ukázalo, že nebylo možné zjistit existenci plateb, pokud jde o převod akcií společností a náklady na pořízení hlavních surovinových vstupů. Co se týká používaných účetních metod, uvádí se, že používané metody nebyly v souladu s IAS (vzájemné započítávání a zveřejnění údajů o spřízněných stranách).
(48)
Pokud jde o kritérium č. 1 a 2, skupina APP uvedla, že Komise celkově odmítla stanovisko známé společnosti účetních poradců z toho důvodu, že není relevantní. Takovéto odmítnutí údajně představuje nepřípustné zamítnutí prohlášení nezávislého svědka, čímž bylo porušeno právo společnosti APP na spravedlivý proces. Skupina APP tvrdila, že její účetní poradci pokládali analýzu Komise týkající se účetních postupů a zásad za chybnou, přičemž některé body, které Komise zjistila, nebyly podle těchto poradců podstatné.
(49)
Tvrzení skupiny APP nebyla doložena žádnými důkazy a musela být odmítnuta. V této souvislosti se uvádí, že účetní poradci, na něž se odkazuje ve výše uvedeném bodě odůvodnění, nezpochybňují (jak se zdá) konkrétní skutečnosti zjištěné v tomto šetření, nýbrž se spíše pokoušejí předložit analýzu některých základních účetních zásad, zejména zásady obezřetnosti, akruálního principu, zásady přesného zachycení transakcí a zásady významnosti. Je nutno zmínit, že tito účetní poradci nebyli přítomni při inspekci na místě, kterou Komise uskutečnila v ČLR a při níž získala přímé poznatky o skutečných postupech APP, které jsou důležité pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise dotyčné straně podrobně vysvětlila písemně zaznamenané nedostatky a jejich souvislost s účetními zásadami IAS. Výklad těchto zásad účetní společností nebyl dostatečně odůvodněn ani doložen důkazy a rovněž jej nebylo možno uvést do souladu se zjištěnými konkrétními skutečnostmi. Důkazy obsažené ve spisu ve skutečnosti potvrdily, že výše uvedené účetní zásady nebyly dodržovány.
(50)
Skupina APP uvedla, že byla porušena její základní práva. Tvrdila, že Komise při šetření týkajícím se žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství uložila straně nepřiměřené důkazní břemeno.
(51)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se uvádí, že Komise skupinu APP plně informovala o druhu požadovaných informací s ohledem na žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a v každé fázi řízení se snažila ověřit veškeré informace, které tato strana poskytla. Skutečnost, že informace předložené dotyčnou stranou nepotvrzují shodu jejích účetních metod s IAS, neznamená existenci nepřiměřeného důkazního břemene. Zacházení jako v tržním hospodářství představuje výjimku z běžného režimu pro společnosti usazené v zemích bez tržního hospodářství a strany jsou v těchto případech jednoduše vyzvány, aby prokázaly, že dodržují pravidla stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, přičemž nesplnění jednoho kritéria postačuje k odůvodnění odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto konkrétním řízení bylo šetřením zjištěno, že se skupině APP nepodařilo prokázat dodržení požadavků kritéria č. 2.
(52)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebylo dostatečně objektivní. Skupina uvedla, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství mohlo být ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny.
(53)
Tato tvrzení navíc nebyla doložena důkazy, a musela být tudíž odmítnuta. Neexistuje žádný náznak, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny. Analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je technickou analýzou splnění pěti jednoznačných kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, kterou předložila Komise, byla provedena na základě kritérií pro toto zacházení, aniž by se bral v potaz dopad výsledku této analýzy na případné dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se připomíná, že naplánování jednotlivých částí inspekcí na místě a rozdíl v kalendářích (formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, antidumpingové dotazníky, údaje srovnatelné země, vývoz prostřednictvím stran ve spojení v Unii) spolu s lhůtami, v nichž strany poskytly odpovědi na dotazník a provedly následné změny svých podání, prokazuje, že v době poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nemohla Komise zjistit možný dopad rozhodnutí o přiznání tohoto zacházení na případný dumping dotyčné strany. Skupina APP mimoto poskytla nové informace a nahradila informace, které již byly obsaženy ve spisu, až v pozdní fázi, nelze tudíž tvrdit, že Komise mohla vypočítat dumpingová rozpětí na základě informací, které neměla k dispozici.
(54)
Skupina APP rovněž uvedla, že Komise nemusela ověřit zcela odpovědi strany na dotazník, aby si utvořila podrobný obraz o údajích obsažených v odpovědi strany na antidumpingový dotazník, a že existuje podezření, že Komise měla všechny potřebné údaje pro výpočet antidumpingového rozpětí.
(55)
Toto tvrzení bylo třeba odmítnout. V této souvislosti se poznamenává, že podle článku 16 základního nařízení ověřila Komise veškeré informace, které předložily zúčastněné strany, s cílem dospět k reprezentativnímu zjištění. Zjištění šetření vycházela ze skutečností ověřovaných v období trvajícím čtyři měsíce, a nikoli z pouhého podezření či jiného druhu neověřených prohlášení nebo tvrzení.
(56)
Skupina APP uvedla, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství je nutno vzít v úvahu na základě jejich cíle, kterým je zajistit, aby byly ceny výsledkem běžných tržních sil. V tomto ohledu se uvádí, že účel kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství je jednoznačně stanoven v čl. 2 odst. 7 základního nařízení a že s ohledem na skupinu APP uplatnila Komise tato jednoznačně stanovená kritéria při analýze její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vykazovalo nedostatky, jelikož ověření odpovědi na antidumpingový dotazník zjistilo „spolehlivé“ výrobní náklady, zatímco posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství poukazuje na nemožnost zjistit platby za vstupy.
(58)
Tento výklad zjištění je třeba odmítnout jako chybný. Připomíná se, že v základním nařízení je přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a tudíž spolehlivost a použití vlastních údajů vyvážejícího výrobce o cenách a nákladech za účelem stanovení běžné hodnoty, výslovně podmíněno tím, že společnost úspěšně prokáže, že splňuje požadavky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c). Pokud by bylo přijato výše uvedené tvrzení skupiny APP, „obcházelo“ by to jednoduše zjištění vyplývající z posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a čl. 2 odst. 7 písm. c) použitím jiného druhu informací shromážděných k jiným účelům. To není v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(59)
Připomíná se, že v případě skupiny APP bylo u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku. Vzhledem ke skutečnosti, že vícevrstvý kartón a lepenka jsou z definice výrobku vyloučeny, jak bylo potvrzeno v (37). a (41). bodě odůvodnění, vyvozuje se závěr, že zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství s ohledem na dva vyvážející výrobce ve spojení v rámci skupiny APP, kteří vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku, nejsou pro toto řízení podstatná.
(60)
Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 31. až 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Individuální zacházení
(61)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 52. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Běžná hodnota
5.3.1. Srovnatelná země
(62)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr USA jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(63)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky týkající se výběru srovnatelné země, potvrzují se 56. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2. Určení běžné hodnoty
(64)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. USA). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu jednoho amerického výrobce obdobného výrobku vyráběného v USA. Během období šetření tento výrobce vyráběl a prodával na trhu USA převážnou většinu jednotlivých druhů obdobného výrobku.
(65)
Skupina APP uvedla, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, jako je srovnatelnost výrobků, reprezentativnost, struktura nákladů, mechanismy spravedlivého srovnání a úpravy.
(66)
Tato tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se podotýká, že, jak bylo vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, Komise poskytla této straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byl porušen článek 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v USA, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení.
(67)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzují se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Vývozní cena
(68)
Skupina APP tvrdila, že při výpočtu dumpingového rozpětí neměl být vynechán vývoz jedné z jejích společností, které při šetření spolupracovaly, i když neexistovaly odpovídající výrobky. Tato skupina rovněž uvedla, že objem vývozu této společnosti nebyl malý, nýbrž významný.
(69)
S ohledem na tato tvrzení se podotýká, že při stanovení vývozních cen byly uváženy prodejní hodnoty dotyčných obchodů, u těchto obchodů však nebylo možno stanovit běžnou hodnotu, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly srovnatelné druhy výrobků, a nebylo tudíž možno provést srovnání. Pokud jde o objem vývozu této konkrétní společnosti, poznamenává se, že představoval pouze menší část celkového vývozu skupiny APP a že se jeho cenové úrovně zdály být v souladu s celkovými úrovněmi vývozních cen skupiny APP. Je třeba rovněž uvést, že za účelem určení, zda je vývoz dumpingový či nikoli, byla použita velká většina vývozních obchodů, tj. obchody, u nichž existovala naprostá shoda s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi. Tvrzení skupiny APP s ohledem na vývozní cenu bylo proto nutno odmítnout, jelikož nemohou zpochybnit zjištění týkající se dumpingu působícího újmu, poněvadž základ pro výpočet je jednoznačně reprezentativní. Toto zjištění nutně zohledňuje skutečnost, že ve srovnatelné zemi neexistuje pro každý vývozní obchod nutně odpovídající běžná hodnota.
(70)
Skupina APP rovněž uvedla, že se výše uvedený vývoz měl použít ve výpočtech dumpingového rozpětí, jelikož orgán provádějící šetření mohl určit podobné druhy výrobků použité pro výpočet běžné hodnoty, přizpůsobit vývozní cenu běžné hodnotě nebo běžnou hodnotu určit početně za účelem srovnání s výše zmíněným vývozem.
(71)
Tato tvrzení musela být odmítnuta, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly žádné druhy výrobků, které by se dostatečně blížily vyváženým výrobkům, aby bylo možno provést úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Stejně tak nebylo možné určit pro takovéto druhy výrobků běžnou hodnotu početně. Nebylo rovněž možné stanovit podobné druhy výrobků v ostatních obchodech s běžnou hodnotou, ani nebyl k dispozici základ pro provedení úprav či početní určení běžné hodnoty pomocí předpokladů týkajících se prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(72)
Skupina APP požádala o vysvětlení s ohledem na přiměřené ziskové rozpětí použité při početním určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(73)
V této souvislosti se uvádí, že na základě nového vývoje Komise tento bod revidovala. Připomíná se, že (jak bylo objasněno v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byla použita přiměřená míra zisku, která byla mnohem nižší, než je cílový zisk pro výrobní odvětví Unie. Komise přezkoumala dostupné údaje a ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozní ceny snížila na míru rovnající se vážené průměrné míře, kterou udala řada dovozců dotčeného výrobku v Unii, kteří nejsou ve spojení, tj. 4,5 %.
(74)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, s výše uvedenou změnou se potvrzují 68. až 71. bod odůvodnění.
5.5. Srovnání
(75)
Skupina APP uvedla, že nechápe základ pro výpočet některých úprav s ohledem na běžnou hodnotu (konkrétně druh úprav a jejich dopad na běžnou hodnotu) a vývozní cenu (konkrétně použitou metodiku a výpočty provedené za účelem dosažení několika poměrů).
(76)
Co se týká úpravy běžné hodnoty, jak bylo vysvětleno v 9. a 62. bodě odůvodnění, poskytla Komise skupině APP všechny relevantní údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením základního nařízení týkajícím se důvěrnosti. Komise u spolupracující strany ve srovnatelné zemi ověřila, zda je v zájmu větší transparentnosti možno zveřejnit další informace týkající se úprav. Po získání souhlasu výrobce ve srovnatelné zemi byly po zveřejnění prozatímních zjištění skupině APP skutečně poskytnuty podrobnější informace, které dále rozváděly úpravy běžné hodnoty.
(77)
Co se týká úprav vývozní ceny, podotýká se, že skupina APP obdržela veškeré údaje. Na základě žádosti skupiny APP jí byla po zveřejnění prozatímních zjištění podána vysvětlení, která podrobněji rozváděla úpravy vývozní ceny.
(78)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se 72. a 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6. Dumpingové rozpětí
(79)
K dumpingovému rozpětí nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Vzhledem k neexistenci jiných připomínek se potvrzuje 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Vzhledem k revidované míře ziskového rozpětí použité k početnímu určení vývozní ceny pro skupinu APP a podle metodiky objasněné v 31. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením toto:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
(81)
Na základě skutečností uvedených v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití konečného dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %. Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. VÝROBCI V UNII
(82)
Vláda ČLR uvedla, že jeden z reprezentativních výrobců je údajně ve spojení s jednou čínskou společností, a měl být tudíž vyloučen z definice výrobního odvětví Unie. Šetřením však bylo zjištěno, že výrobky, které vyrábí zmíněná čínská společnost, nejsou dotčeným výrobkem. Tento vztah neměl proto žádný dopad na analýzu újmy ani na zařazení tohoto výrobce v Unii do definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Jelikož k výrobě v Unii nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzují se 77. až 79. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ÚJMA
7.1. Spotřeba v Unii
(84)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 80. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Dovoz do Unie z ČLR
(85)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 83. a 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.1. Cenové podbízení
(86)
Aby bylo zajištěno použití jednotného přístupu při výpočtech dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 64. až 67. bodě odůvodnění, byl výpočet cenového podbízení revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve skupině.
(87)
Na základě pozměněného souboru údajů pro výpočet a rovněž vzhledem k menší opravě výpočtu byla míra cenového podbízení v 87. bodě odůvodnění mírně revidována. V období šetření byly ceny dumpingového dovozu v průměru o 7,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii.
7.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
7.3.1. Předběžné poznámky
(88)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (APP) uvedl, že analýza újmy měla být provedena na úrovni náležitě vymezeného výrobního odvětví Unie, jež mělo být omezeno na výrobce v Unii, kteří podpořili podnět a spolupracovali při šetření. Tento výrobce předpokládal, že by se závěry týkající se podstatné újmy změnily, pokud by byly některé ukazatele, například podíl na trhu, stanoveny na úrovni takovéhoto „náležitě vymezeného“ výrobního odvětví Unie. Vláda ČLR uvedla, že při analýze újmy nebyly u žadatelů a celého výrobního odvětví Unie jednotně a zevrubně analyzovány všechny ukazatele újmy.
(89)
Za prvé se podotýká, že tvrzení tohoto výrobce byla (jak se zdá) odvozena z ukazatelů vypočítaných pomocí jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny při šetření a které jsou uvedeny níže a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné, a nejsou tudíž podstatné.
(90)
Za druhé, je zavedenou praxí Komise posoudit pro údaj týkající se újmy způsobené na úrovni celého výrobního odvětví Unie makroekonomické činitele, jak bylo objasněno v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto šetření bylo výrobní odvětví Unie vymezeno na úrovni výrobců v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii (77. bod odůvodnění prozatímního nařízení), bez ohledu na to, zda výrobci podpořili podnět nebo spolupracovali při šetření. Vzhledem k této široké definici se odmítá tvrzení vyvážejícího výrobce, že výrobní odvětví Unie nebylo „náležitě“ vymezeno.
(91)
Mikroekonomické činitele jsou analyzovány na úrovni reprezentativních výrobců v Unii bez ohledu na skutečnost, zda podporují podnět, či nikoli. Na reprezentativní výrobce připadalo 58 % výroby v Unii. Žádný z ostatních výrobců v Unii neuvedl, že závěry Komise týkající se mikroekonomických činitelů jsou nespolehlivé či neopodstatněné. Neexistuje proto důvod pro zpochybnění zjištění založených na informacích, které poskytli pouze reprezentativní výrobci v Unii.
(92)
Byly obdrženy další připomínky týkající se úrovně spolupráce jednoho reprezentativního výrobce v Unii.
(93)
Uvádělo se, že jeden z reprezentativních výrobců v Unii spolupracoval pouze částečně, jelikož byl údajně ve spojení s jiným výrobcem, který při šetření nespolupracoval. Společnosti byly údajně ve spojení v důsledku přechodných dohod uzavřených v době získání obchodního segmentu druhého výrobce, který se týkal bezdřevého natíraného papíru, spolupracujícím výrobcem v Unii. Uvádělo se, že prostřednictvím těchto prozatímních dohod kontroluje spolupracující výrobce v Unii některé z papíren, které zůstaly ve vlastnictví částečně nabytého výrobce. Na podporu tohoto tvrzení poukázal vyvážející výrobce na rozhodnutí Komise (5), které v době akvizice zkoumalo, zda je nutno transakci považovat za získání ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (6).
(94)
Tímto tvrzením se již zabýval 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že zmíněné přechodné dohody neprokazují, že by mezi společnostmi existoval vztah překračující běžný obchodní vztah mezi kupujícím a prodávajícím. Cílem podmínek prozatímních dohod je řízení prodeje natíraného papíru během přechodného období a podle těchto podmínek má výrobce v Unii během přechodného období pouze funkce, jež jsou srovnatelné s obchodním zástupcem. V konsolidované účetní závěrce ověřené auditory a ve své odpovědi na dotazník tento výrobce mimoto uvedl příjmy z provizí plynoucí z jeho působení jakožto zástupce dotyčných papíren; výrobce v Unii nevykázal u těchto papíren vlastnictví, a tudíž ani žádné náklady.
(95)
Podle výše uvedeného rozhodnutí Komise se transakce mezi společnostmi pokládala za získání části podniku jiné společnosti výrobcem v Unii, nikoli za převzetí společnosti jako takové. Z rozhodnutí nevyplývá, že by po akvizici měly být společnosti pokládány za jeden subjekt; společnosti zejména nezaložily společný podnik. Podotýká se rovněž, že zeměpisná oblast, která byla zkoumána ve výše uvedeném rozhodnutí, zahrnuje celý Evropský hospodářský prostor, a nikoli Unii. Je třeba rovněž uvést, že v dotyčném rozhodnutí Komise neanalyzovala vztah mezi dotyčnými společnostmi ve smyslu článku 143 prováděcího nařízení k celnímu kodexu Společenství (7).
(96)
V tomto ohledu proto neexistují důvody pro přehodnocení prozatímních závěrů, tj. že obě společnosti nejsou ve spojení ve smyslu článku 143 nařízení (EHS) č. 2454/93 a že dotyčný výrobce v Unii při šetření plně spolupracoval.
(97)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že by každá přidružená společnost výrobců v Unii měla poskytnout zvláštní odpověď na dotazník, jelikož se jedná o samostatné právní subjekty. Vyvážející výrobce poukazoval na diskriminaci, jelikož se požadovalo, aby pro každý subjekt ve skupině podal zvláštní žádost o zacházení jako v tržním hospodářství.
(98)
Podotýká se, že v případě žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nese důkazní břemeno skupina společností a musí prokázat, že všechny společnosti ve skupině splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož se rozhodnutí, zda by mělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, či nikoli, týká celé skupiny. V případě dotazníků pro výrobce v Unii je účelem určit, zda v období šetření existovala podstatná újma způsobená (celému) výrobnímu odvětví Unie. Tvrzení týkající se diskriminace nebere v potaz jednoznačný rozdíl mezi cíli šetření týkajícího se újmy a rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(99)
V případě dotyčného výrobce v Unii se v každém případě usuzovalo, že pro smysluplnou odpověď a analýzu aspektů újmy postačuje jedna odpověď na dotazník. Odpověď zejména obsahovala podrobný rozpis informací na úrovni jednotlivých papíren a během inspekcí na místě bylo možno ověřit veškeré potřebné údaje týkající se všech výrobců/prodejců obdobného výrobku, kteří jsou ve spojení.
(100)
V následně poskytnutých informacích vyvážející výrobce také uvedl, že táž společnost plně nespolupracovala, jelikož vyplnila svůj formulář jménem neexistujícího subjektu, a že auditované účetnictví společnosti neodpovídá údajům poskytnutým v její odpovědi na dotazník. Závěry uvedené v předchozím bodě odůvodnění jsou relevantní i v tomto ohledu.
(101)
Závěry uvedené v 88. až 91. bodě odůvodnění se proto nemění.
7.3.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
(102)
Vláda ČLR uvedla, že makroekonomické údaje použité při analýze nejsou úplné a přesné, nemohou být proto použity jako jednoznačné důkazy o podstatné újmě.
(103)
Při inspekci na místě u žadatele bylo potvrzeno, že údaje použité ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly shromážděny přímo od výrobců v Unii, na něž připadá přibližně 98 % celkové výroby v Unii, a jsou dostatečně podrobné, aby bylo možno získat informace o dotčeném výrobku. Použité předpoklady nebo odhady byly provedeny na přiměřeném a opodstatněném základě; například kotouče určené k rozřezání nebyly vzaty v úvahu z důvodu jejich jasně nevýznamných objemů, což je patrné z jejich podílu na celkovém objemu prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Toto tvrzení bylo proto třeba odmítnout.
(104)
Vyvážející výrobce tvrdil, že by podíl výrobců v Unii na trhu měl zahrnovat rovněž dovoz ze Švýcarska, jelikož ten pochází z papírny, kterou vlastní jeden z reprezentativních výrobců v Unii.
(105)
Zeměpisná působnost antidumpingových šetření se týká Evropské unie. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(106)
Uvádělo se rovněž, že se podíl žadatele na trhu v posuzovaném období pozoruhodně zvýšil.
(107)
Podíl na trhu je makroekonomickým ukazatelem, který je analyzován na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni žadatelů. Kromě toho je tvrzení týkající se podílu žadatelů na trhu věcně nesprávné.
(108)
Jelikož v této souvislosti nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 92. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3.3. Údaje týkající se reprezentativních výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
(109)
Vyvážející výrobce uvedl, že analýza újmy je chybná kvůli skutečnosti, že do analýzy mikroekonomických ukazatelů pro roky 2006-2008 nebyly zahrnuty informace o papírnách, které získal výrobce v Unii uvedený v 89. bodě odůvodnění.
(110)
Podle tvrzení předložených vyvážejícím výrobcem byly mikroekonomické ukazatele upraveny tak, aby představovaly zcela srovnatelnou tendenci v průběhu let s vyloučením informací o získaných papírnách pro všechny posuzované roky.
(111)
Na základě pozměněného rozsahu údajů použitých při analýze hospodářské situace reprezentativních výrobců v Unii, jak bylo objasněno v předchozím bodě odůvodnění, jsou mikroekonomické ukazatele s konečnou platností stanoveny takto:
7.3.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(112)
Navzdory mírně pozměněným údajům se potvrzují základní tendence a zjištění uvedená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se závěrem, že ceny bezdřevého natíraného papíru byly v průběhu let stálé.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.2. Stav zásob
(113)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.3. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(114)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 20 % (téměř 1 600 pracovních míst). Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance, dokonce i v době značného propouštění. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž se za posuzované období zvýšily celkem o 8 %.
(115)
Potvrzují se proto závěry uvedené v 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení s mírně pozměněnými údaji.
7.3.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Ziskovost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Změna (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(116)
Míra ziskovosti v posuzovaném období byla upravena, aby přesněji zohledňovala úroveň ziskovosti. Touto změnou však není dotčena základní tendence týkající se ziskovosti. Reprezentativní výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny (-19 %) bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl k zlepšení finanční situace v období šetření. Je nutno zmínit, že od období šetření se ceny buničiny vrátily na úrovně před obdobím šetření.
(117)
S výhradou mírně pozměněných údajů se potvrzují zjištění týkající se peněžního toku, investic a návratnosti investic, která byla uvedena v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Vyvážející výrobce uvedl, že by se zlepšení ziskovosti nemělo považovat za omezený případ vycházející z mimořádného poklesu nákladů na surovinu, jak bylo objasněno v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Pokles nákladů přinesl prospěch všem místním i čínským výrobcům, nejen žadatelům. Obrat v ziskovosti nebyl proto založen výhradně na snížení nákladů, nýbrž byl spíše výsledkem změny cenové politiky žadatelů.
(119)
Vyvážejí výrobce dále uvedl, že ziskovost je ovlivňována spíše cenami bezdřevého natíraného papíru než cenou buničiny. Bylo však zjištěno, že zatímco ceny buničiny v roce 2009 prudce poklesly, ceny bezdřevého natíraného papíru zůstaly stabilní a v důsledku toho vzrostl zisk. Vzhledem ke stabilním cenám proto v tomto konkrétním období nelze vyvozovat vzájemný vztah mezi cenami a ziskovostí.
(120)
Míra ziskovosti je ukazatelem, který je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, nikoli na úrovni žadatele, jak naznačovala dotyčná strana. Analýza shromážděných informací prokázala přímou souvislost mezi mimořádným poklesem cen buničiny, která je hlavní surovinou, a vyšší ziskovostí; přičemž při zlepšení ziskovosti skutečně hrály roli stálé ceny hotových výrobků. Ačkoliv to pravděpodobně platilo i pro ostatní výrobce na trhu, nemění to závěr, že toto dočasné zlepšení ziskovosti je způsobeno mimořádným poklesem cen suroviny v období šetření.
7.3.3.5. Schopnost získávat kapitál
(121)
Potvrzují se zjištění týkající se schopnosti reprezentativních výrobců získávat kapitál, jak bylo uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4. Závěr o újmě
(122)
Jeden vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že neexistují jednoznačné důkazy, že žádající výrobci v Unii utrpěli podstatnou újmu. Naopak, žadatelé vykázali v období šetření celkově stabilní hospodářské výsledky a vyšší ziskovost.
(123)
Za prvé, stav výrobního odvětví Unie je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a nikoli na úrovni žadatelů, jak naznačovaly zmíněné strany.
(124)
Za druhé, jak již bylo uvedeno v 85. a 102. bodě odůvodnění, zdá se, že závěry těchto stran byly odvozeny z ukazatelů vypočítaných podle jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny během šetření a představeny výše a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné. Analýza stran nebyla mimoto konzistentní s ohledem na použití dvou různých souborů údajů pro makroekonomické a mikroekonomické ukazatele.
(125)
Dále bylo uvedeno, že zlepšení ziskovosti je nutno považovat rovněž za výsledek restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví, včetně snížení výroby a zaměstnanosti a zvýšení produktivity. V tomto případě nelze posledně uvedené faktory pokládat za jediné ukazatele újmy, nýbrž všechny ukazatele újmy je nutno posoudit společně.
(126)
V čl. 3 odst. 5 základního nařízení je uveden výčet hospodářských činitelů a ukazatelů, jež je nutno vyhodnotit při zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie. V čl. 3 odst. 5 se výslovně uvádí, že výčet těchto činitelů není vyčerpávající a žádné z uvedených kritérií nemusí být rozhodující. Ačkoliv je nutno ukazatele posoudit jednotlivě, závěry by měly být vyvozeny pomocí analýzy všech činitelů.
(127)
Výše uvedená tvrzení vyážejícího výrobce a vlády ČLR celkově neovlivňují závěr, jehož bylo dosaženo v prozatímní fázi, a který se proto potvrzuje, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(128)
Strany se opakovaně vyjádřily rovněž k hrozbě možné další podstatné újmy s ohledem na obrovský nárůst kapacity čínských výrobců podporovaný politikou a subvencemi státu. Šetření se zabývalo existencí podstatné újmy, a nikoli hrozbou další podstatné újmy. Tyto připomínky nemohly proto ovlivnit zjištění a je nutno je odmítnout.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
Komise obdržela řadu připomínek k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou.
8.1. Účinek dumpingového dovozu
(131)
Řada stran zpochybnila prozatímní zjištění týkající se účinku dumpingového dovozu. Hlavním předloženým tvrzením bylo to, že čínský dovoz neměl z hlediska objemu a cen významný dopad. Uvádělo se, že nedošlo k prudkému nárůstu čínského dovozu, nýbrž že se tento v průběhu let zvyšoval postupně, a jeho dopad byl proto poměrně omezený a pro účely zjištění újmy by se neměl zveličovat. Dále se uvádělo, že čínské ceny byly sice nižší než ceny výrobců v Unii, neměly však dopad na relativně stálé ceny výrobního odvětví Unie. Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce zpochybnil zjištění Komise, že čínské ceny zapříčinily stlačení cen. Poukázal na skutečnost, že v roce 2009, kdy se čínské ceny dále snížily, zaznamenaly ceny výrobního odvětví Unie nejen růst, nýbrž ve skutečnosti umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zisku.
(132)
Vývoj čínského dovozu byl podrobně analyzován v 84. a 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo zjištěno, že se dovoz v posuzovaném období téměř ztrojnásobil, zejména od roku 2006 do roku 2007 (+118 %) a od roku 2008 do období šetření (+81 %). Nárůst objemu proto nelze pokládat za nevýznamný.
(133)
Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu byly o 7,6 % nižší než ceny reprezentativních výrobců v Unii, což se pokládalo za významné na trhu, na němž je transparentnost cen vysoká. Jak bylo popsáno v 112. bodě odůvodnění, ceny reprezentativních výrobců v Unii byly v posuzovaném období stálé s výjimkou mimořádného zvýšení v roce 2007, což je rok, v němž čínský vývoz nerostl. V roce 2009 se výrobcům v Unii podařilo udržet ceny stabilní za cenu dalšího úbytku podílu na trhu a ztráty ziskovosti způsobené spolupůsobením těchto stálých cen a snižujících se nákladů na surovinu.
(134)
Čínský vyvážející výrobce uvedl, že dovoz bezdřevého natíraného papíru z Číny nemá dopad na ceny v odvětví v Unii, jelikož není srovnatelný s bezdřevým natíraným papírem vyráběným a prodávaným reprezentativními výrobci v Unii, protože při určení cenového podbízení a úrovně ceny, která nepůsobí újmu, bylo porovnáno pouze 10 % prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Poznamenává se, že se tato určení provádějí na základě zcela srovnatelných výrobků, které se přímo shodují ve všech vlastnostech, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Bezdřevý natíraný papír vyráběný čínskými výrobci a výrobci v Unii jsou však obecně srovnatelné výrobky, jak uvádí 42. bod odůvodnění, a proto spolu přímo soutěží na trhu Unie.
(135)
Dále bylo namítáno, že zjištění, že trh s bezdřevým natíraným papírem je komoditním trhem, který se vyznačuje vysokým stupněm transparentnosti, je nesprávné, jelikož výrobci v Unii prodávají přibližně polovinu svých výrobků přímo koncovým uživatelům. V rozporu s tímto tvrzením prodávali reprezentativní výrobci v Unii většinu svých výrobků prostřednictvím obchodníků přímo nebo nepřímo (jednalo se o takzvaný indentní prodej, při němž jsou výrobky zasílány přímo zákazníkovi, avšak objednávání a fakturace probíhají prostřednictvím obchodníků). Obchodníci sehrávají klíčovou úlohu jak při zásobování výrobky, tak při zajišťování cenové transparentnosti na trhu.
(136)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 113. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2. Vliv dalších činitelů
8.2.1. Vývoj spotřeby na trhu Unie a hospodářská krize
(137)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že snížení výroby v Unii bylo důsledkem světové finanční krize a prudkého poklesu spotřeby na trhu Unie, jak dokládají negativní tendence zaznamenané u výrobců v Unii s ohledem na prodej na domácím trhu, využití kapacity, zaměstnanost a stav zásob, a neměly by být přičteny čínskému dovozu.
(138)
K doložení svého tvrzení citovala vláda ČLR prohlášení týkající se konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, které v červnu 2009 zveřejnil papírenský a celulózový průmysl (dále jen „prohlášení“). Tento dokument se vztahuje na celý papírenský a celulózový průmysl a je určen pro účely obecné politiky. Na základě informací uvedených v tomto dokumentu nelze vyvodit zvláštní závěry pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Nelze proto dospět k závěru, zda se tvrzení nebo zjištění uvedená v prohlášení skutečně vztahují jednoznačně na dotčený výrobek. Jelikož při šetření nebyla zjištěna významná souvislost mezi finanční krizí a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
8.2.2. Ceny surovin
(139)
Nebyla předložena žádná nová tvrzení, jež by vedla k přehodnocení závěrů uvedených v 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 113. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
8.2.3. Vývozní výkonnost reprezentativních výrobců v Unii
(140)
Revize mikroekonomického ukazatele vysvětlená ve 110. bodě odůvodnění měla dopad na analýzu vývozní výkonnosti reprezentativních výrobců v Unii do té míry, že snížení jejich prodeje na vývoz v posuzovaném období činilo 16 %. Prodej na vývoz těchto společností stranám, které nejsou ve spojení, představoval 26 % jejich celkového prodeje.
(141)
Na rozdíl od tvrzení jednoho vyvážejícího výrobce se prozatímní nařízení v 123. a 124. bodě odůvodnění zabývalo vývojem vývozu dotčeného výrobku reprezentativními výrobci v Unii. Výše uvedená revize neovlivňuje tyto závěry učiněné v prozatímní fázi.
(142)
Předložené tvrzení a důkazy o vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie tedy nevedly ke změně závěrů učiněných v prozatímní fázi.
8.2.4. Dovoz z jiných třetích zemí
(143)
Předloženými tvrzeními o účinku dovozu z jiných třetích zemí se již zabývaly 125. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2.5. Strukturální nadbytek kapacity
(144)
Uvádělo se, že újmu, která byla způsobena výrobcům v Unii, způsobil strukturální nadbytek kapacity. Tento činitel byl již analyzován v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(145)
Hlavním argumentem předloženým v této souvislosti bylo to, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Unie bylo v roce 2009 završeno konsolidací dvou velkých výrobců, která vedla k okamžitému zlepšení situace výrobního odvětví Unie. Jak bylo popsáno v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, probíhala restrukturalizace od roku 2000 až do období šetření. Kladný dopad zmíněné konsolidace se měl odrazit v lepším využití kapacity a přinejmenším ve stálém objemu prodeje, oba tyto ukazatele se však v období šetření zhoršily. Na druhou stranu bylo zjištěno, že lepší ziskovost výrobního odvětví Unie v období šetření způsobil především a přímo mimořádný jednorázový pokles cen buničiny. Zůstávají proto zachovány závěry uvedené v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví bylo narušeno dumpingovým dovozem.
8.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Na základě výše uvedených skutečností jsou zachována prozatímní zjištění uvedená v 129. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrzují se rovněž prozatímní zjištění týkající se vlivu ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
9. ZÁJEM UNIE
9.1. Výrobní odvětví Unie
(147)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky nebo informace ohledně zájmu výrobců v Unii a dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 134. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Dovozci a obchodníci
(148)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace o zájmu dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 139. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.3. Uživatelé
(149)
Po zveřejnění prozatímních opatření se přihlásily další tři tiskárny a sdružení evropských tiskáren a vydavatelů. Tito tvrdili, že opatření budou mít nepříznivý dopad na navazující odvětví, jelikož by růst cen mohl vést k přemístění tiskařského průmyslu, což by mělo za následek vyšší dovoz navazujících tiskovin. Toto tvrzení bylo doloženo skutečností, že se dovoz tiskovin z ČLR v posledních letech rychle zvyšoval a v rámci evropské spotřeby všech tiskovin zjevně zaujímal značný podíl na trhu.
(150)
Uvádělo se rovněž, že by opatření mohla způsobit nedostatek dodávek na trhu a delší dodací lhůty pro uživatele.
(151)
Většina těchto tvrzení se netýkala konkrétních společností a podobala se tvrzením, která již byla předložena v prozatímní fázi šetření a jimiž se zabývaly 146. a 150. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že spolupráce tiskáren byla omezená a z omezených kvantitativních údajů, které byly obdrženy, byl vyvozen závěr, že vzhledem k úrovni ziskovosti a podílu bezdřevého natíraného papíru na jejich nákladech jsou tiskárny skutečně citlivé na růst cen. Většina tiskáren však v období šetření čínský papír nenakupovala nebo byl tento přímý nákup jen velmi omezený a množství čínského papíru je celkově nízké, přímý dopad cla by byl proto zanedbatelný. Většina tiskáren rovněž uváděla, že vzhledem k nutnosti krátkých dodacích lhůt zůstal podíl dodávek přímo ze třetích zemí omezený.
(152)
Pokud jde o tvrzení týkající se navazujících tiskovin z ČLR, je třeba uvést, že statistiky dovozu tiskovin zahrnují širokou škálu výrobků, k nimž patří hotové tiskoviny, které nejsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru. Na základě dostupných informací nebylo možno posoudit, jaká část výrobků dovážených z ČLR je vytištěna na dotčeném výrobku a jaká část je vytištěna na jiných druzích papíru. Z poskytnutých informací je však známo, že tiskoviny pocházející z ČLR většinou zahrnují některé zvláštní kategorie knih, knih pro děti, kalendářů, obalů a pohlednic. Výrobky, které jsou „časově citlivější“, jako jsou týdenní/měsíční časopisy a jiné noviny, jsou vzhledem k době potřebné pro přepravu k dovozu z ČLR méně náchylné. Ačkoliv tisk některých tištěných výrobků může být náchylnější k přemístění, na druhou stranu existují druhy výrobků, u nichž jsou zásadní blízkost a služby, a proto nejsou ovlivněny zahraniční hospodářskou soutěží. Přestože je papír pro odvětví tisku důležitým prvkem nákladů, je toto odvětví navíc rovněž náročné na práci, a proto mohou být náklady práce významnější hnací silou vývoje, pokud jde o přemístění. Nelze tedy vyloučit, že se zvýší dovoz tištěných výrobků, které jsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru, avšak s žádnou přesností nelze odhadnout úroveň nárůstu a míru ovlivnění konkurenceschopnosti výrobců v oblasti tisku, a tedy přímý dopad případného zvýšení cen na navazující odvětví tisku v Unii.
(153)
Z předložených informací je rovněž známo, že tiskařský průmysl trpí strukturálním nadbytkem kapacity, který vede k pokračující restrukturalizaci tohoto výrobního odvětví. Jednou z hnacích sil restrukturalizace byla rovněž konsolidace výrobců papíru v hodnotovém řetězci. Mělo se za to, že problémy tiskařského průmyslu se zvýšením cen působí spíše strukturální nadbytek kapacit v samotném tiskařském průmyslu.
(154)
Zúčastněné strany, které poukazovaly na možný nedostatek dodávek, tento možný dodatek nevyčíslily, ani neposkytly příslušný odhad. V každém případě se tato tvrzení nezdají být doložena mírou využití kapacity výrobců v Unii, která v období šetření činila 83 %, což znamená volnou kapacitu přibližně jeden milion tun. Na základě těchto skutečností není pravděpodobné, že dojde k nedostatku dodávek.
9.4. Závěr týkající se zájmu Unie
(155)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1. Úroveň pro odstranění újmy
(156)
Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců si vyžádala další informace o metodě použité při výpočtu cílového zisku ve výši 8 %, který byl použit pro výpočet ceny nepůsobící újmu. Skupina odkázala na podnět, v němž byl navrhovaný cílový zisk nižší.
(157)
Žadatel na druhou stranu požadoval, aby byl cílový zisk stanoven na úrovni minimálně 10 %, přičemž vycházel z očekávaného ziskového rozpětí, které ve své metodice klasifikace používají nezávislé ratingové agentury, a ze ziskovosti, jíž dosáhl výrobce činný v jiném segmentu výroby papíru, který není ovlivněn čínským dovozem.
(158)
Je nutno objasnit, že cílový zisk navrhovaný v podnětu byl posouzen na základě odpovědí na dotazník a inspekcí na místě u reprezentativních výrobců v Unii. Konkrétně byly zvažovány náklady investic do strojního zařízení. Bylo zjištěno, že cílový zisk stanovený na posledně uvedeném základě odráží nutnost vysokých počátečních investic a riziko spojené s tímto kapitálově náročným výrobním odvětvím v případě neexistence dumpingového nebo subvencovaného dovozu. Proto je cílový zisk 8 % považován za úroveň, které by mohlo odvětví dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Jak bylo uvedeno v 86. bodě odůvodnění, byl v zájmu zajištění jednotného přístupu při výpočtu dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 68. až 71. bodě odůvodnění výpočet úrovně pro odstranění újmy revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců ve skupině.
(159)
Ve všech ostatních ohledech se potvrzují 153. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2. Konečná opatření
(160)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(161)
Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR probíhalo antisubvenční řízení. Jelikož podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, pokládalo se za nezbytné určit, zda a do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace.
(162)
Pokud jde o subvenční programy, které představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, je konečné antidumpingové rozpětí zjištěné u dvou čínských vyvážejících výrobců způsobeno částečně (tj. 0,05 %) existencí napadnutelných vývozních subvencí. U ostatních subvenčních programů se vzhledem k použití pravidla nižšího cla v tomto případě a zjištěné výši subvence v souběžném antisubvenčním řízení nepovažovalo za nutné dále zkoumat, zda a do jaké míry jsou stejné subvence vyrovnány dvakrát, je-li na stejný dovážený výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo.
(163)
Co se týká konečné celostátní úrovně dumpingu a subvence, připomíná se, že tato úroveň byla zjištěna pomocí konečného dumpingového rozpětí a konečného rozpětí subvence zjištěného u spolupracujících čínkých vyvážejících výrobců s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 % v případě konečného dumpingového rozpětí a 16 % v případě konečného rozpětí subvence.
(164)
Připomíná se, že pro antidumpingové i antisubvenční šetření platí stejná úroveň pro odstranění újmy. V této souvislosti se uvádí, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečná dumpingová rozpětí, avšak vyšší než konečná rozpětí subvence. Považovalo se za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných rozpětí subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy.
(165)
Na základě výše uvedených skutečností a s přihlédnutím k zjištěním uvedeným v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného vyrovnávacího cla a o konečném výběru prozatímního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (9) a s ohledem čl. 14 odst. 1 poslední větu základního nařízení, podle níž clo nebude uloženo do míry nezbytné ke splnění pravidla stanoveného v uvedené větě, je sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR a sazba cel, která budou uložena, následující:
Společnost
Celkové rozpětí subvence
Z toho vývozní subvence
Dumpinové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba konečného vyrovná-vacího cla
Sazba konečného antidumpingového cla
Sazba konečného antidumpingového cla, které má být uloženo
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Všechny ostatní společnosti
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(166)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel.
(167)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedl, že konečný výběr prozatímního cla v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 by byl v rozporu s čl. 10 odst. 3 druhou větou základního nařízení. Jak je však vysvětleno v tomto nařízení, a zejména v jeho čl. 1 odst. 2, konečné clo uložené tímto nařízením je ve skutečnosti vyšší než uložené prozatímní clo. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 mělo být s konečnou platností vybráno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódy TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Konečné antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Konečné antidumpingové clo se nevztahuje rovněž na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba konečného antidumpingového cla je tato:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
3. Pokud jde o antidumpingové clo stanovené v čl. 1 odst. 2, 12 % se nevybere u společností Gold East Paper (Jiangsu) Co. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % u společností Shangdong Chenming Paper Holdings Limited a Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd a 12 % u všech ostatních společností, pokud je odpovídající částka vybrána podle nařízení (EU) č. 452/2011.
4. S ohledem na čl. 1 odst. 2 a 3 je sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
35,1 %
B013
Všechny ostatní společnosti
27,1 %
B999
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1042/2010 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 451/2011
zo 6. mája 2011,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a ustanovuje sa konečný výber dočasného cla uloženého na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 14 ods. 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. DOČASNÉ OPATRENIA
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 1042/2010 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo (ďalej len „dočasné opatrenia“) na dovoz natieraného bezdrevného papiera (ďalej len „NBP“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“).
(2)
Toto antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podalo 4. januára 2010 združenie CEPIFINE, Európske združenie výrobcov bezdrevného papiera (ďalej len „navrhovateľ“), v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby natieraného bezdrevného papiera v Únii. Podnet obsahoval dôkaz prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, mali možnosť byť vypočuté.
(4)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.
(5)
Jedna skupina spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov (ďalej len „vyvážajúci výrobca“) tvrdila, že mala byť vypočutá pred uložením dočasných opatrení, vzhľadom na to, že, podľa tvrdenia tejto skupiny, dočasné nariadenie je individuálnym opatrením v zmysle článku 41 Charty základných práv Európskej únie (3).
(6)
V súvislosti s uvedeným tvrdením by mali byť zdôraznené tieto body. Základné nariadenie vymedzuje práva strán v rámci antidumpingového konania a v tejto osobitnej veci stanovuje článok 7 procesné kroky pre uloženie dočasných opatrení. Článok 7 základného nariadenia okrem iného uvádza, že dočasné opatrenia, ak budú vôbec uložené, je možné uložiť do 9 mesiacov od začatia konania. V tomto konaní Komisia vykonávala svoje prešetrovanie v súlade s ustanoveniami článku 6 základného nariadenia a uložila dočasné opatrenia v súlade s ustanoveniami článku 7 základného nariadenia, pričom všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali, boli vypočuté a mali primeranú možnosť predložiť informácie a vyjadriť svoje pripomienky. Súdny dvor vo svojich rozhodnutiach stále uvádza, že „aj keď … zásada práva na vypočutie vyžaduje, aby boli vývozcovia informovaní o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa majú uložiť dočasné clá, porušenie tohto práva nemôže samé o sebe spôsobiť neplatnosť nariadenia ukladajúceho konečné clá, ak v priebehu konania na prijatie takého nariadenia došlo k náprave chyby, ktorá spôsobuje neplatnosť konania na prijatie príslušného nariadenia ukladajúceho dočasné clá“ (4). V tomto prípade si Komisia v súlade so základným nariadením splnila svoje povinnosti informovať a právo na spravodlivé vypočutie vyvážajúceho vývozcu bolo počas konania vedúceho k prijatiu tohto nariadenia dodržané.
(7)
Dočasná povaha opatrení prijatých podľa článku 7 základného nariadenia sa okrem iného premieta aj do maximálnej doby 6 mesiacov, v ktorej je ich možné uložiť, ako aj do skutočnosti, že každé dočasné clo je možné zaistiť len peňažnou zárukou. Okrem toho Komisia nikdy žiadnej strane nebránila, aby požiadala o uskutočnenie viacerých vypočutí v lehote 9 mesiacov ustanovenej právnym predpisom pre uloženie dočasných opatrení, ak podľa názoru takej strany bolo potrebné v tejto etape jej ďalšie vypočutie.
(8)
Vyvážajúci výrobca požiadal o prístup k údajom použitým od jedinej spoločnosti v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“), ktorá poskytla informácie v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) o určení normálnej hodnoty. Tvrdilo sa, že v opačnom prípade sa strane bráni v prístupe k dôkazom na základe ktorých boli uložené dočasné opatrenia a že sa tým porušuje právo strany na obhajobu a je to v rozpore so zásadou dobrej správy. Tá istá strana tvrdila, že zverejnenie dôverných údajov týkajúcich sa osobitných strán by sa mohlo sprístupniť právnym zástupcom skupiny vyvážajúceho výrobcu. Právni zástupcovia by prevzali záväzok dodržať povinnosť mlčanlivosti o skutočnostiach tvoriacich obchodné tajomstvo spoločností. Na podporu tejto požiadavky bol použitý odkaz na systémy USA a Kanady a na Súdny dvor Európskej únie vo veci G.J. Dokter and Others v Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Tieto požiadavky museli byť zamietnuté. Požiadavka vyvážajúceho výrobcu sa odvolávala na prístup k dôverným údajom o cenách, ktoré poskytla spomenutá spoločnosť z USA. Komisia nemohla povoliť prístup k takým detailným informáciám tvoriacim obchodné tajomstvo. Sprístupnenie takých údajov by bolo v rozpore s právom Únie, konkrétne s článkom 19 základného nariadenia, keďže by to viedlo k neoprávnenému zverejneniu pre vnútornú potrebu určených a citlivých údajov obchodnej povahy danej americkej spoločnosti. Pokiaľ ide o navrhovanú metodológiu zverejnenia skutočností tvoriacich obchodné tajomstvo spoločnosti právnym zástupcom iných zainteresovaných strán, základné nariadenie nestanovuje v tomto smere žiadny postup, čím sa situácia líši od systémov platných v USA a Kanade. Táto skutočnosť je zjavne mimo ustáleného právneho rámca EÚ pre antidumpingové konania. V každom prípade sa súdny prípad uvádzaný v predošlom texte nemôže použiť na podporu žiadnej požiadavky na prístup k dôverným informáciám. Predmetný rozsudok sa tiež vzťahuje na niektoré podstatné obmedzenia práva na obhajobu.
(10)
Vyvážajúci výrobca požiadal tiež o prístup k dôkazom, ktoré sa týkajú: kotúčov používaných na kotúčovú tlač, ktoré vyrábajú výrobcovia z Únie, podrobných informácií o právnom postavení jedného reprezentatívneho výrobcu z Únie, aktivitách a finančných údajoch vybratých závodov, podrobných údajov o výrobných nákladoch odvetvia Únie a výrobných kontrolných čísiel výrobkov reprezentatívnych výrobcov z Únie. Niektoré z požadovaných informácií boli mimo rozsahu prešetrovania, pretože sa týkali výrobkov, ktorým sa prešetrovanie nevenovalo alebo činnosti výrobcov z Únie, ktorá sa netýka výroby NBP. Pokiaľ ide o ďalšie požadované informácie, Komisia k nim nemohla povoliť prístup, pretože podľa článku 19 základného nariadenia by to predstavovalo neoprávnené zverejnenie utajovaných skutočností tvoriacich obchodné tajomstvo.
(11)
Vyvážajúci výrobca požiadal aj o zverejnenie názvov spoločností, ktoré nesúhlasili s prešetrovaním a nepožiadali o zaobchádzanie rešpektujúce povinnosť mlčanlivosti. Také zverejnenie by odhalilo totožnosť a postavenie výrobcov, ktorí požiadali o dodržiavanie mlčanlivosti; preto nebolo možné sprístupniť tieto informácie.
(12)
Dočasné zverejnenie, pri ktorom neboli zverejnené dôverné informácie, bolo čo najpodrobnejšie a preto ním neboli porušené základné práva vyvážajúceho výrobcu, jeho právo na obhajobu a zásada dobrého spravovania.
(13)
Analýzy ujmy vykonané v rámci tohto antisubvenčného a súbežného antidumpingového prešetrovania sú zhodné, keďže vymedzenie výrobného odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania je v prípade obidvoch prešetrovaní rovnaké. Z tohto dôvodu boli v obidvoch konaniach zohľadnené pripomienky k aspektom ujmy vyjadrené v ktoromkoľvek z týchto konaní.
2.1. Obdobie prešetrovania
(14)
Pripomíname, že ako sa stanovuje v odôvodnení 13 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
3.1. Príslušný výrobok
(15)
Po dočasných opatreniach predložili vyvážajúci výrobca a navrhovateľ ďalšie pripomienky k vymedzeniu výrobku. Niektoré z týchto pripomienok opakujú pripomienky, ktoré sa už riešili v dočasnom nariadení.
(16)
Vyvážajúci výrobca zopakoval, že neexistuje žiadny podstatný rozdiel v základnej charakteristike medzi NBP v hárkoch a kotúčoch vhodných na použitie v hárkových tlačiarenských strojoch (ďalej len „príslušný výrobok“) a kotúčmi vhodnými na kotúčovú tlač a teda z tohto dôvodu nemal byť NBP na kotúčovú tlač vylúčený z radu výrobkov. Strana tiež argumentovala, že nie je možné obhájiť zistenie Komisie o vzájomnej nezameniteľnosti týchto výrobkov.
(17)
Pripomíname, že prešetrovaním sa zistilo, že NBP používaný v postupoch kotúčovej tlače a hárkovej tlače predstavuje odlišné skupiny výrobkov, ktoré nie je možné vzájomne zameniť tak, ako sa to uvádza v odôvodneniach 18 a 20 dočasného nariadenia. Aj samotný vyvážajúci výrobca priznal, že tieto výrobky nie sú v plnej miere zameniteľné.
(18)
Malo by sa tiež poznamenať, že počas posudzovaného obdobia neboli z ČĽR dovezené žiadne kotúče na kotúčovú tlač. Taktiež je možné považovať za nepravdepodobné, že by sa tieto výrobky v budúcnosti dovážali, keďže získavanie týchto výrobkov zo zdrojov nachádzajúcich sa vo veľkej vzdialenosti nie je hospodársky výhodné z dôvodov uvádzaných v odôvodnení 20 základného nariadenia.
(19)
Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že kritériá uvádzané v odôvodnení 16 dočasného nariadenia, konkrétne technická charakteristika odolnosti voči vytrhávaniu, neboli dostatočné na rozlíšenie medzi NBP vhodným na kotúčovú tlač na jednej strane a NBP používaným na hárkovú tlač na strane druhej. Ďalej tvrdil, že vylúčenie kotúčov na kotúčovú tlač bolo vykonané na svojvoľnom základe, keď uvádzal, že kotúče na kotúčovú tlač vyrábané výrobcami z Únie nespĺňajú kritériá uvádzané v odôvodnení 16 dočasného nariadenia, pokiaľ ide o charakteristiku odolnosti voči vytrhávaniu.
(20)
Vyvážajúci výrobca tiež argumentoval, že Komisia si nesplnila svoju povinnosť objektívne preskúmať dôkazy, ktoré tento vyvážajúci výrobca predložil útvarom Komisie pred prijatím dočasného nariadenia, konkrétne výsledky testovania vykonaného v jeho vlastnom laboratóriu, ktorým sa merala odolnosť kotúčov na kotúčovú tlač voči vytrhávaniu, ktoré vyrábajú výrobcovia z Únie.
(21)
Výsledky testovania predložené vyvážajúcim výrobcom pozostávali zo zhrnutia výsledkov testovania v jeho vlastnom laboratóriu. A čo je mimoriadne dôležité, zainteresovaným stranám neboli výsledky sprístupnené na účely preverenia a vyjadrenie pripomienok, a najmä nie výrobnému odvetviu Únie, a vyvážajúci výrobca napriek opakovaným upomienkam ani nepredložil zmysluplné zhrnutie výsledkov neobsahujúce dôverné informácie.
(22)
Pripomína sa, že v predbežnom štádiu Komisia dospela k záveru, že objektivita a spoľahlivosť testovania boli nedostatočné na to, aby sa na jeho základe mohli vyvodiť závery. Žiadne ďalšie podrobné informácie, ktoré by mohli pomôcť pri ďalšom hodnotení spoľahlivosti testovania, vyvážajúci výrobca neposkytol. Pretože nebola poskytnutá žiadna dôverné informácie neobsahujúca verzia tohto testovania, spoločnosti, ktorých kotúče na kotúčovú tlač boli údajne testované, nemohli reagovať na závery testovania. Komisia tak objektívne nemohla preveriť, či predložené výsledky testovania boli spoľahlivé a správne a či je možné sa o ne opierať na účely prešetrovania. Na základe skutočností dostupných pre Komisiu nebolo možné opätovne posúdiť závery o objektívnosti a spoľahlivosti testovania, ku ktorým sa dospelo v predbežnom štádiu, pretože informácie predložené v režime utajovania nebolo možné navzájom overiť využitím žiadnych spoľahlivých zdrojov.
(23)
Po uložení dočasných opatrení vyvážajúci výrobca predložil výsledky ďalšieho testovania, ktoré pre neho vykonalo externé skúšobné laboratórium, a opakovane uviedol, že NBP používaný na kotúčovú tlač bol svojvoľne vylúčený z rozsahu prešetrovania. Správy z testovania uvádzali, že odolnosť voči vytrhávaniu bola meraná na 25 vzorkách kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré vyvážajúci výrobca poskytol tomuto laboratóriu a označil ich za vzorky papiera vyrábaného výrobcami z Únie. Podľa tejto správy žiadny papier nespĺňal obidve kritériá uvádzané v odôvodnení 16 dočasného nariadenia.
(24)
Z hodnotenia správy o testovaní vyplynulo, že, za prvé a hlavne, správa o testovaní vypracovaná externým laboratóriom sa vzťahovala väčšinou na výrobky, pre ktoré boli tieto výsledky irelevantné, pretože väčšina testovaných vzoriek neboli v skutočnosti kotúče na kotúčovú tlač, za druhé, správa o testovaní sa vzťahovala na výrobky, ktoré neboli dostatočne konkretizované, zo správy o testovaní nebolo možné zistiť, či daný testovaný papier bol určený na hárkovú tlač alebo na kotúčovú tlač, keďže daný druh papiera (určený jeho obchodnou značkou, výrobcom) uvádzaný v správe existuje v obidvoch formátoch. Okrem toho správa o testovaní neposkytla žiadne ubezpečenie, že uvedené kotúče použité ako vzorky boli naozaj tými kotúčmi, ktoré boli testované.
(25)
Navrhovateľ v reakcii na správu o testovaní vypracovanú externým laboratóriom poskytol výsledky testovania vykonaného jedným z výrobcov z Únie, ktoré sa týkalo tých istých vzoriek kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré boli údajne testované externým laboratóriom. Z tohto testovania vyplynuli odlišné výsledky. Navrhovateľ pripísal tieto rozdiely prípadným odlišným podmienkam testovania a tým možnému nedodržaniu normy ISO 3783:2006, t. j. normy, podľa ktorej by sa mala merať odolnosť voči vytrhávaniu stanovená v odôvodnení 16 dočasného nariadenia.
(26)
Vyvážajúci výrobca po zverejnení konečných zistení spochybnil objektívnosť rozhodnutia Komisie o zamietnutí výsledku testovania vykonaného externým laboratóriom. Tvrdil, že testovanie sa vykonalo nezávislým odborníkom náhodnou metódou a v súlade s relevantnou normou ISO. Predložil písomné vyhlásenie svojho riadiaceho pracovníka, v ktorom bol s cieľom dokázať nezávislosť, správnosť a reprezentatívnosť vysvetlený postup výberu zdroja vzoriek použitých pri testovaní.
(27)
Po prvé, Komisia nikdy nespochybnila objektívnosť správy externého laboratória o testovaní a v tejto súvislosti je bez významu skutočnosť, že testovanie sa vykonalo použitím náhodnej metódy. Na druhej strane boli vznesené pochybnosti súvisiace so zabezpečením výberu a pôvodu testovaných vzoriek a nie so samotným testom. Argumenty vyvážajúceho výrobcu tieto pochybnosti neodstránili, keďže neboli komplexné a v niektorých aspektoch boli nejasné, napríklad sa v nich tvrdilo, že zahrnutie iných výrobkov ako kotúčov na kotúčovú tlač bolo spôsobené administratívnymi chybami alebo bola za ne vina dávaná dodávateľom, ktorí možno poskytli nesprávne vzorky.
(28)
Keďže informácie o zdroji ako aj vzorkách údajne testovaných výrobkov neboli jasné a výsledky testovania uskutočneného rôznymi stranami si vzájomne odporovali, dospelo sa k názoru, že správa o testovaní predložená externým laboratóriom konajúcim v mene vyvážajúceho výrobcu presvedčivo nepreukázala, že testovanie odolnosti voči vytrhávaniu nevyhovovalo účelom rozlíšenia medzi NBP vhodným na kotúčovú tlač na jednej strane a NBP používaným na hárkovú tlač na strane druhej. Správa o testovaní teda nepreukázala, že by bol NBP používaný na kotúčovú tlač svojvoľne vylúčený z rozsahu prešetrovania.
(29)
Pokiaľ ide o relevanciu odolnosti voči vytrhávaniu ako rozlišujúceho kritéria pre kotúče vhodné na kotúčovú tlač, je potrebné pripomenúť, že podľa vymedzenia výrobku sa rozlišujú dve skupiny výrobku, pričom sa pritom vychádza, okrem iného, z konečného použitia týchto výrobkov, t. j. či je daný výrobok vhodný na kotúčovú alebo na hárkovú tlač, ako to určujú požiadavky tlače, na ktorú sa používajú, ktoré sa premietajú do, inter alia, charakteristiky odolnosti voči vytrhávaniu. Navyše je potrebné poznamenať, že odolnosť voči vytrhávaniu je len jedna z charakteristík, ktoré odlišujú NBP vhodný na použitie na kotúčovú tlač od NBP používaného na hárkovú tlač. Odôvodnenia 16 a 18 dočasného nariadenia ustanovujú dodatočné kritériá, ktoré vyvážajúci výrobca nespochybnil. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že vlhkosť, tak ako je vymedzená v odôvodnení 18 dočasného nariadenia, nie je výraznou základnou rozlišovacou charakteristikou výrobkov. V priebehu prešetrovania však ďalšie strany vyjadrili v tejto súvislosti odlišné tvrdenia. Rozhodne sa dospelo k záveru, že tuhosť a odolnosť voči vytrhávaniu sú najdôležitejšími faktormi.
(30)
V reakcii na to navrhovateľ vo svojom podaní priznal, že môžu existovať kotúče, ktoré nespĺňajú v plnej miere všetky kritériá odolnosti voči vytrhávaniu stanovené v dočasnom nariadení, no ktoré by sa stále mohli používať pri kotúčovej tlači. Stále však zastával svoj názor, že odolnosť voči vytrhávaniu je jediným kritériom, ktorým je možné s istotou určiť, či je kotúč naozaj vhodný na kotúčovú tlač, t. j. ak kotúč spĺňa kritériá odolnosti voči vytrhávaniu uvádzané v odôvodnení 16 dočasného nariadenia, potom isto ide o kotúč na kotúčovú tlač.
(31)
Vyvážajúci výrobca na podporu uvedených tvrdení o odolnosti voči vytrhávaniu odkázal na argumenty predložené jedným navrhovateľom-výrobcom z Únie v antidumpingovom prešetrovaní a antisubvenčnom prešetrovaní v USA, v ktorých mal výrobca z Únie údajne priznať, že kotúče na kotúčovú tlač nie je možné rozlíšiť na základe kritéria odolnosti voči vytrhávaniu alebo akéhokoľvek ďalšieho merania.
(32)
Navrhovateľ spochybnil tieto tvrdenia vyvážajúceho výrobcu a presne naopak ako tvrdil vyvážajúci výrobca uviedol, že z konaní v USA vyplýva, že existuje jasná deliaca čiara odlišujúca kotúče na kotúčovú tlač od NBP.
(33)
Za prvé, malo by sa poznamenať, že tvrdenia, na ktoré odkazoval vyvážajúci výrobca, boli urobené v prešetrovaniach v rámci inej jurisdikcie a inými stranami ako sú strany v tomto konaní a teda tieto tvrdenia nie sú relevantné. Za druhé, úrady USA dospeli v uvedených prešetrovaniach k záveru, že existuje jasné rozlíšenie medzi NBP používaným na hárkovú tlač na jednej strane a kotúčmi vhodnými na kotúčovú tlač na strane druhej. Kotúče na rezanie boli považované za polotovar, zatiaľ čo kotúče vhodné na kotúčovú tlač neboli považované za príslušný výrobok. Úrady USA nestanovili výslovné vymedzenie kotúčov na kotúčovú tlač vo svojej definícii radu výrobkov. Z tohto dôvodu nemalo kritérium odolnosti voči vytrhávaniu žiadny význam pri vymedzení radu výrobkov v uvedených prešetrovaniach.
(34)
Na základe uvedených skutočností sa potvrdila technická charakteristika „odolnosť voči vytrhávaniu“ ako spoľahlivé kritérium opisu NBP vhodného na kotúčovú tlač.
(35)
Predložené pripomienky však tiež odhalili, že existujú kotúče na kotúčovú tlač, ktoré je možné použiť na kotúčovú tlač aj vtedy, ak v plnej miere nespĺňajú všetky kritériá odolnosti voči vytrhávaniu. Z tohto dôvodu sa zistilo, že je nutné spresniť vymedzenie kotúčov vhodných na kotúčovú tlač.
(36)
V záujme poskytnutia ďalšieho kritéria na rozlíšenie kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré nespĺňajú v plnej miere všetky kritériá odolnosti voči vytrhávaniu, navrhovateľ navrhol, že kotúč, ktorý v plnej miere nespĺňa kritérium odolnosti voči vytrhávaniu, ale veľkosť jeho vnútorného jadra je menšia ako 80 mm, by sa mal považovať za kotúč na kotúčovú tlač. Vychádzajúc z pripomienok výrobcov a dovozcov prešetrovanie potvrdilo, že toto kritérium je vhodné ako alternatívne vymedzenie kotúčov na kotúčovú tlač.
(37)
Vláda ČĽR a vyvážajúci výrobca tvrdili, že pridanie veľkosti jadra ako nového prvku do vymedzenia výrobku predstavuje revíziu vymedzenia kotúčov na kotúčovú tlač a tým príslušného výrobku. Taktiež sa tvrdilo, že veľkosť vnútorného jadra nie je vhodným kritériom, pretože existujú kotúče na kotúčovú tlač s veľkosťou jadra väčšou ako 80 mm a kotúče na rezanie s veľkosťou jadra menšou ako 80 mm.
(38)
Komisia sa usilovala o ďalšie spresnenie vymedzenia kotúčov na kotúčovú tlač a o podanie ďalšieho objasnenia na účely ešte väčšieho rozlíšenia medzi príslušným výrobkom a ďalšími výrobkami, a to tiež s cieľom minimalizovať možnosť obchádzania opatrení. Predložené dôkazy o vhodnosti veľkosti jadra ako alternatívneho kritéria vo vymedzení však dokázali, že toto kritérium by viedlo k možnému vylúčeniu príslušného výrobku, t. j. kotúčov na rezanie s veľkosťou jadra menšou ako 80 mm, z opatrení. Preto sa toto kritérium vypustilo z vymedzenia kotúčov vhodných na kotúčovú tlač.
(39)
Uvedené sa netýka spoľahlivosti metódy, podľa ktorej kotúče vhodné na kotúčovú tlač boli vylúčené z rozsahu prešetrovania, ako to tvrdila skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(40)
Neboli prijaté žiadne ďalšie pripomienky k vylúčeniu viacvrstvového papiera z radu výrobkov, ktorého sa týkalo prešetrovanie.
(41)
Vychádzajúc z uvedeného, týmto sa potvrdzujú odôvodnenia 14 a 26 dočasného nariadenia.
3.2. Podobný výrobok
(42)
Keďže neboli prijaté žiadne pripomienky v súvislosti so závermi uvedenými v odôvodnení 27 dočasného nariadenia, týmto sa potvrdzujú predbežné zistenia v súvislosti s podobným výrobkom.
4. VÝBER VZORKY
(43)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 28 až 30 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(44)
Štyria výrobcovia uvádzaní v odôvodnení 29 dočasného nariadenia a ktorí boli považovaní za reprezentatívnych výrobcov odvetvia Únie ako ich vymedzuje odôvodnenie 77 dočasného nariadenia, sú ďalej označovaní ako „reprezentatívni výrobcovia z Únie“.
5. DUMPING
(45)
Iba jedna čínska spolupracujúca skupina (APP, vyvážajúci výrobca) predložila pripomienky k dumpingu, v reakcii na uloženie dočasných opatrení.
5.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(46)
Pokiaľ ide o kritérium 1, APP tvrdila, že argumenty Komisie sa opierali len o údajnú nemožnosť overiť platbu. Následným argumentom bolo, že metódy používané danou stranou sú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardarmi (IAS).
(47)
Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že prešetrovanie odhalilo, že nie je možné zistiť existenciu platieb v súvislosti s prevodom akcií spoločnosti a nákladmi na hlavné surovinové vstupy. V súvislosti s účtovnými metódami je potrebné poznamenať, že použité metódy neboli v súlade s IAS (úhrada peňažných záväzkov a zverejňovanie prepojených strán).
(48)
Pokiaľ ide o kritérium 1 a 2, APP vo svojom podaní uviedla, že Komisia zamietla stanovisko známej firmy účtovných poradcov, pričom toto zamietnutie bolo vykonané neformálnym spôsobom a s odôvodnením, že stanovisko je irelevantné. Také zamietnutie by viedlo k neprípustnému odmietnutiu vyjadrenia nezávislého svedka a tým porušeniu práva APP na spravodlivý postup. APP argumentovala, že jej účtovní poradcovia považujú analýzu účtovných postupov a zásad, ktorú vypracovala Komisia, za chybnú, pričom niektoré zo záverov, ktoré Komisia určila, neboli podľa týchto poradcov závažné.
(49)
Tvrdenia APP sa neopierali o žiadny dôkaz a museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že sa nezdá, že by účtovní poradcovia uvedení v zmienenom odôvodnení spochybňovali skutočnosti zistené v tomto prešetrovaní, skôr sa zdá, že sa pokúsili predložiť analýzu niektorých základných účtovných zásad, konkrétne zásady obozretnosti, zásady akruálnosti, zásady vydokladovaných záznamov a zásady materiálnosti. Je potrebné poznamenať, že títo účtovní poradcovia neboli prítomní pri overovaní priamo na mieste, ktoré vykonala Komisia v ČĽR a v priebehu ktorého Komisia získala bezprostredné poznatky o skutočných postupoch APP relevantných pre hodnotenie THZ. Komisia strane podrobne v písomnej forme vysvetlila zistené nedostatky a ich súvislosť s účtovnými zásadami IAS. Výklad týchto zásad, ktorý urobila účtovná firma, nebol dostatočne odôvodnený alebo podporený dôkazmi a tiež ho nebolo možné zosúladiť so zistenými skutočnosťami. Dôkazy, ktoré tvorili obsah spisu, naozaj potvrdili, že uvedené účtovné zásady neboli dodržané.
(50)
APP vo svojom podaní uviedla, že jej základné práva boli porušené. Bol použitý argument, že Komisia uložila strane pri prešetrovaní THZ nadmerné dôkazné bremeno.
(51)
Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že Komisia informovala APP v plnej miere o druhu požadovaných informácií súvisiacich s THZ a v každom štádiu konania sa usilovala overiť každú informáciu, ktorú jej strana poskytla. Skutočnosť, že informácie poskytnuté stranou nepotvrdzujú súlad jej účtovných metód s IAS, neznamená existenciu nadmerného dôkazného bremena. THZ predstavuje výnimku z bežného režimu pre spoločnosti sídliace v krajinách bez trhového hospodárstva a v takých prípadoch sa od strán jednoducho požaduje, aby preukázali, že spĺňajú pravidlá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, pričom nesplnenie len jedného kritéria je dostatočným dôvodom zamietnuť priznanie THZ. V tomto konkrétnom konaní sa prešetrovaním zistilo, že APP nebola schopná preukázať, že dodržiava požiadavky kritéria 2.
(52)
APP tiež argumentovala, že hodnoteniu THZ chýbala objektívnosť. Vo svojom podaní uvádzala, že rozhodnutie o THZ bolo možno ovplyvnené poznatkami Komisie o vplyve zamietnutia priznať THZ na dumpingové rozpätie skupiny.
(53)
Tieto tvrdenia sú navyše neopodstatnené a preto museli byť zamietnuté. Neexistuje žiadna indícia, že rozhodnutie o THZ bolo ovplyvnené poznatkami Komisie o vplyve zamietnutia THZ na dumpingovú rozpätie skupiny. Analýza THZ predstavuje odbornú analýza spĺňania piatich jasných kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a analýza THZ predložená Komisiou bola vykonaná na základe kritérií THZ a bez zváženia vplyvu výsledku analýzy na možné dumpingové rozpätie vyvážajúceho výrobcu. V tejto súvislosti pripomíname, že plánovanie rôznych etáp overovaní vykonávaných na mieste a rozdiely v harmonogramoch, podľa ktorých sa postupuje (formuláre žiadosti o THZ, antidumpingové dotazníky, údaje analogickej krajiny, predaj na vývoz prostredníctvom prepojených strán so sídlom v Únii) spolu s obdobiami, v rámci ktorých strany predložili svoje odpovede a následné zmeny a doplnenia svojich podaní svedčia o tom, že Komisia nebola v čase zverejnenia THZ schopná zistiť žiadny účinok rozhodnutia o THZ na potenciálny dumping strany. Napokon APP až do posledného štádia neustále predkladala nové informácie a nahrádzala informácie, ktoré sa už nachádzali v spise, preto nie je možné tvrdiť, že by Komisia mohla byť schopná vypočítať dumpingové rozpätia na základe informácií, ktoré nemala.
(54)
APP tiež argumentovala, že Komisia na to, aby mala podrobný obraz o údajoch uvedených stranou v antidumpingovom dotazníku, nemusela v plnej miere overovať odpovede strany, a že existujú podozrenia, že Komisia mala všetky potrebné údaje na výpočet dumpingového rozpätia.
(55)
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v súlade s ustanoveniami článku 16 základného nariadenia Komisia v záujme dosiahnutia reprezentatívneho zistenia overila všetky informácie predložené zainteresovanými stranami. Zistenia prešetrovania sa zakladali na overených skutočnostiach počas doby štyroch mesiacov a nie len na samotných podozreniach alebo akýchkoľvek neoverených vyjadreniach alebo tvrdeniach.
(56)
APP sa vo svojom podaní vyjadrila, že kritériá THZ by sa mali chápať v zmysle ich cieľa zabezpečiť, aby ceny boli výsledkom normálnych trhových síl. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že účel kritérií THZ je jasne stanovený v článku 2 ods. 7 základného nariadenia a Komisia použila voči APP tieto jasne stanovené kritériá, keď analyzovala žiadosť o THZ.
(57)
APP tiež tvrdila, že hodnotenie THZ obsahovalo chyby, vzhľadom na to, že overenie odpovede na antidumpingový dotazník zistilo „spoľahlivé“ výrobné náklady, zatiaľ čo hodnotenie THZ ukazuje na nemožnosť zistiť platby za vstupy.
(58)
Takýto výklad zistení sa musí zamietnuť ako nesprávny. Pripomíname, že základné nariadenie výslovne podmieňuje udeľovanie THZ a tým spoľahlivosť a používanie údajov vyvážajúceho výrobcu o svojich cenách a nákladoch na účel zistenia normálnej hodnoty tým, že spoločnosť uspokojivo preukáže spĺňanie požiadaviek stanovených v článku 2 ds. 7 písm. c). Prípadné akceptovanie uvedeného tvrdenia APP by jednoducho „obchádzalo“ zistenia obsiahnuté v hodnotení THZ a ustanovenia článku 2 ods. 7 písm. c), a to tým, že by sa použil iný druh informácií získaný na iné účely. To nie je v súlade s ustanoveniami základného nariadenia.
(59)
Pripomíname, že pokiaľ ide o APP, zistilo sa, že dvaja zo štyroch prepojených vyvážajúcich výrobcov vyrábali len viacvrstvovú lepenku. Zohľadnením skutočnosti, že viacvrstvová lepenka je vylúčená z radu výrobkov, ako to potvrdzujú odôvodnenia 36 a 37 uvedené v predošlom texte, sa prijíma záver, že zistenia THZ týkajúce sa dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov v rámci skupiny APP, ktorí vyrábajú len viacvrstvovú lepenku, nie sú relevantné pre toto konanie.
(60)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa THZ, odôvodnenia 31 až 51 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(61)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa IZ, odôvodnenia 52 až 55 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3. Normálna hodnota
5.3.1. Analogická krajina
(62)
Žiadna strana nespochybnila výber USA ako analogickej krajiny na účely konečného určenia.
(63)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výberu analogickej krajiny, odôvodnenia 56 až 63 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.2. Určenie normálnej hodnoty
(64)
Pripomíname, že normálna hodnota sa vypočítala na základe údajov poskytnutých jediným spolupracujúcim výrobcom v analogickej krajine (t. j. USA). Normálna hodnota tak bola určená na základe cien podobného výrobku vyrábaného jedným americkým výrobcom v USA pri jeho predaji na domácom trhu. Tento výrobca počas OP vyrobil a predal na trhu USA veľkú väčšinu rôznych druhov podobného výrobku.
(65)
APP vo svojom podaní uviedla, že Komisia neposkytla potrebné informácie súvisiace s normálnou hodnotou v analogickej krajine, akými sú napríklad porovnateľnosť výrobkov, reprezentatívnosť, štruktúra nákladov, mechanizmy a úpravy spravodlivého porovnania.
(66)
Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že tak ako sa uvádza v predošlom texte v odôvodnení 19, Komisia poskytla strane všetky relevantné informácie týkajúce sa údajov používaných na výpočet normálnej hodnoty, informácie ktoré bolo možné uvoľniť bez toho, aby boli porušené ustanovenia článku 19 základného nariadenia, t. j. tak, aby sa súčasne zabezpečilo, že s akýmikoľvek dôvernými údajmi poskytnutými jediným výrobcom z USA sa aj zaobchádza v súlade s takouto ich povahou a že tieto údaje nebudú sprístupnené iným stranám. Informácie poskytnuté vyvážajúcemu výrobcovi boli zmysluplné a ponúkli mu možnosť porozumieť metodológii používanej v súlade s ustanoveniami článku 2 základného nariadenia.
(67)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 64 až 67 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.4. Vývozná cena
(68)
APP argumentovala, že predaj na vývoz jednej z jej spoločností spolupracujúcej pri prešetrovaní nemal byť ignorovaný pri výpočte dumpingového rozpätia, a to aj vtedy nie, ak neexistujú žiadne zodpovedajúce výrobky. Bola tiež použitá argumentácia, že množstvo vyvážaných výrobkov tejto spoločnosti nebolo malé, ale značné.
(69)
V súvislosti s týmito tvrdeniami je potrebné poznamenať, že hodnoty predaja v prípade predmetných transakcií sa zvažovali pri určení vývozných cien, ale pre tieto transakcie nebolo možné určiť žiadnu normálnu hodnotu, pretože v analogickej krajine neexistovali žiadne porovnateľné druhy výrobku a teda nebolo možné urobiť žiadne porovnanie. Pokiaľ ide o množstvá vyvážaných výrobkov tejto konkrétnej spoločnosti, poznamenávame, že predstavovali len malú časť predaja na vývoz APP a jej cenové úrovne sa zdajú byť v súlade s celkovými cenovými úrovňami predaja na vývoz APP. A napokon by sa malo zdôrazniť, že na účely určenia, či vývozy boli alebo neboli dumpingové, sa použila veľká väčšina vývozných transakcií, t. j. tých, ktoré ponúkali absolútnu zhodu s normálnou hodnotou stanovenou v analogickej krajine. Preto tvrdenia APP týkajúce sa vývoznej ceny museli byť zamietnuté, pretože nie je nimi možné spochybniť zistenie škodlivého dumpingu, vzhľadom na to, že základ pre výpočet je jasne reprezentatívny. Skutočnosť, že zodpovedajúca normálna hodnota v analogickej krajine neexistuje nutne pre úplne každú vývoznú transakciu je súčasťou takého zistenia.
(70)
APP vo svojom podaní tiež uviedla, že spomenutý predaj na vývoz sa mal použiť pri výpočtoch dumpingového rozpätia, pretože orgán vykonávajúci prešetrovanie má možnosť zistiť na účel výpočtu normálnej hodnoty podobné druhy výrobku, prispôsobiť vývoznú cenu normálnej hodnote alebo stanoviť normálnu hodnotu na porovnanie s uvedeným predajom na vývoz.
(71)
Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté, keďže v analogickej krajine neexistovali žiadne druhy výrobku, ktoré by boli dostatočne blízke vyvážaným výrobkom, aby sa tým vykonali úpravy týkajúce sa rozdielov vo fyzických charakteristikách. Rovnako nebolo možné pre takéto druhy výrobku stanoviť normálnu hodnotu. Ani nebolo možné zistiť podobné druhy výrobku v iných transakciách s normálnou hodnotou, ani nebol k dispozícii žiadny základ na vykonanie úprav alebo iného vytvorenia normálnej hodnoty pri použití predpokladov týkajúcich sa odbytu, všeobecných administratívnych nákladov a zisku.
(72)
APP požiadala o objasnenia v súvislosti s primeraným rozpätím zisku používaným na stanovenie vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(73)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že vzhľadom na najnovší vývoj sa Komisia vrátila k tomuto bodu. Pripomíname, že tak ako je vysvetlené v odôvodnení 71 dočasného nariadenia, použila sa primeraná miera zisku, oveľa nižšia ako cieľový zisk výrobného odvetvia Únie. Komisia preskúmala dostupné údaje a mieru rozpätia zisku použitú pri stanovení vývoznej ceny znížila na mieru váženej priemernej miery, ktorú oznámili mnohí neprepojení dovozcovia príslušného výrobku do Únie, t. j. 4,5 %.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 68 až 71 dočasného nariadenia, v zmysle pozmenení uvedených v predošlom texte, sa týmto potvrdzujú.
5.5. Porovnanie
(75)
APP tvrdila, že nie je schopná porozumieť, o čo sa opierajú výpočty určitých úprav týkajúcich sa normálnej hodnoty (konkrétne druh úprav a ich vplyv na normálnu hodnotu) a vývoznej ceny (konkrétne metodológia použitá a výpočty vykonané na účel dosiahnutia niekoľkých pomerov).
(76)
V súvislosti s úpravami normálnej hodnoty, tak ako je vysvetlené v odôvodneniach 9 a 62, Komisia poskytla APP všetky relevantné údaje, ktoré bolo možno poskytnúť, keďže sa zohľadnili ustanovenia základného nariadenia týkajúce sa utajovaných informácií. Okrem toho si Komisia u spolupracujúcej strany v analogickej krajine overila, či sa v záujme zvýšenia prehľadnosti môžu zverejniť ďalšie informácie týkajúce sa úprav. Po získaní súhlasu výrobcu z analogickej krajiny boli po dočasnom sprístupnení APP skutočne poskytnuté ďalšie podrobné informácie, ktorými sa spresnili úpravy normálnej hodnoty.
(77)
V súvislosti s úpravami vývoznej ceny je potrebné poznamenať, že tieto sa pre APP sprístupnili v plnej miere. Následne, na základe žiadosti APP, sa po dočasnom sprístupnení APP poskytli objasnenia, ktorými sa spresnili úpravy vývoznej ceny.
(78)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 72 a 73 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.6. Dumpingové rozpätie
(79)
Neboli predložené žiadne relevantné pripomienky týkajúce sa dumpingového rozpätia. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenie (74) dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(80)
Pri zohľadnení revidovanej miery rozpätia zisku použitej na stanovenie vývoznej ceny pre APP a na základe metodológie stanovenej v odôvodneniach 31 až 73 dočasného nariadenia, sú konečné dumpingové rozpätia, vyjadrené v percentuálnom podiele ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, tieto:
Vyvážajúci výrobca
Dumpingové rozpätie
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Zhenjiang, provincia Jiangsu, ČĽR
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Suzhou, provincia Jiangsu, ČĽR
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR
63 %
(81)
Na základe skutočností uvedených v odôvodnení 76 dočasného nariadenia sa celoštátne konečné dumpingové rozpätie v prípade ČĽR určilo použitím konečného dumpingového rozpätia určeného pre spolupracujúce spoločnosti s najvyššou individuálnou colnou sadzbou, t. j. 63 %. Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, týmto sa potvrdzuje odôvodnenie (76) dočasného nariadenia.
6. VÝROBCOVIA Z ÚNIE
(82)
Vláda ČĽR sa vyjadrila, že jeden z reprezentatívnych výrobcov bol údajne prepojený na čínsku spoločnosť a teda by mal byť vylúčený z vymedzenia výrobného odvetvia Únie. Prešetrovanie však odhalilo, že výrobky vyrábané spomínanou čínskou spoločnosťou nie sú príslušným výrobkom. Preto tento vzťah nemá žiadny vplyv na analýzu ujmy, ani na zahrnutie tohto výrobcu z Únie do definície výrobného odvetvia Únie.
(83)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výroby v Únii, odôvodnenia 77 až 79 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7. UJMA
7.1. Spotreba v Únii
(84)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, odôvodnenia 80 až 82 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2. Dovoz do Únie z ČĽR
(85)
Keďže neboli predložené pripomienky týkajúce sa úrovne dovozu do Únie z ČĽR, odôvodnenia 83 až 84 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2.1. Cenové podhodnotenie
(86)
Aby sa zabezpečilo, že pri výpočtoch dumpingu, cenového podhodnotenia a predaja pod cenu sa postupuje rovnakou metódou a z dôvodov uvedených v odôvodneniach 64 až 67, výpočet cenového podhodnotenia bol zrevidovaný, aby sa vylúčil predaj na vývoz spoločnosti v rámci skupiny jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(87)
Na základe pozmeneného súboru údajov použitého na výpočet a tiež v dôsledku malej opravy pri výpočte, sa miera cenového podhodnotenia v odôvodnení 87 mierne revidovala. V OP podhodnocuje dumpingový dovoz predajné ceny výrobcov v Únii v priemere o 7,6 %.
7.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie a reprezentatívnych výrobcov z Únie
7.3.1. Predbežné poznámky
(88)
Jeden zo spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že analýza ujmy by sa mala vykonať na úrovni riadne definovaného výrobného odvetvia Únie, ktoré by sa malo obmedziť na výrobcov v Únii, ktorí podporujú podnet a spolupracujú pri prešetrovaní. Tento výrobca naznačuje, že závery o značnej ujme by boli odlišné, ak by boli niektoré ukazovatele, ako napríklad trhový podiel, určené na úrovni takého „riadne definovaného“ výrobného odvetvia Únie. Vláda ČĽR sa vyjadrila, že analýze ujmy sa nepodarilo súdržným a súhrnným spôsobom analyzovať všetky ukazovatele ujmy pre navrhovateľov a pre výrobné odvetvie Únie ako celok.
(89)
Po prvé je potrebné poznamenať, že sa zdá, že vyjadrenia uvedeného výrobcu sa opierajú o ukazovatele vypočítané z iných súborov údajov a informácií ako sú tie, ktoré boli zistené počas prešetrovania a uvedené v ďalšom texte a dočasnom nariadení. V dôsledku toho sú tieto závery fakticky nesprávne a teda bezvýznamné.
(90)
Po druhé, praxou Komisie je vyhodnocovať makroekonomické faktory na účely indikácie ujmy utrpenej na úrovni výrobného odvetvia Únie ako celku, ako to je vysvetlené v odôvodnení 89 dočasného nariadenia. V tomto prešetrovaní bolo výrobné odvetvie Únie definované na úrovni výrobcov v Únii predstavujúcich celú výrobu v Únii (odôvodnenie 77 dočasného nariadenia), bez ohľadu na to, či výrobcovia podporovali podnet alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Vzhľadom na túto širokú definíciu sa tvrdenie vyvážajúceho výrobcu, že výrobné odvetvie Únie nebolo „riadne“ definované, zamieta.
(91)
Mikroekonomické faktory sú analyzované na úrovni reprezentatívnych výrobcov v Únii, bez ohľadu na to, či podporujú podnet alebo nie. Reprezentatívni výrobcovia predstavujú 58 % výroby Únie. Žiadny z ďalších výrobcov v Únii nevystúpil s tvrdením, že závery Komisie o mikroekonomických faktoroch sú nespoľahlivé alebo neodôvodnené. Preto neexistujú žiadne dôvody spochybniť zistenia, ku ktorým sa dospelo na základe informácií, ktoré poskytli iba reprezentatívni výrobcovia v Únii.
(92)
Boli prijaté ďalšie pripomienky k úrovni spolupráce jedného z reprezentatívnych výrobcov v Únii.
(93)
Tvrdilo sa, že jeden z reprezentatívnych výrobcov v Únii spolupracoval len čiastočne, keďže bol údajne prepojený na iného výrobcu, ktorý pri prešetrovaní nespolupracoval. Tvrdilo sa prepojenie týchto spoločností v dôsledku prechodných dohôd uzavretých v čase, keď spolupracujúci výrobca z Únie v segmente NBP nadobudol majetkové podiely iného výrobcu. Tvrdilo sa, že spolupracujúci výrobca v Únii prostredníctvom týchto prechodných dohôd kontroluje niektoré zo závodov, ktoré zostali vo vlastníctve výrobcu, ktorého časť majetkových podielov nadobudol. Vyvážajúci výrobca uviedol na podporu svojho tvrdenia odkaz na rozhodnutie Komisie (5), ktorým sa v čase odkúpenia preskúmalo, či by sa táto obchodná operácia mala považovať za nadobudnutie v zmysle naradenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi.
(94)
Tomuto tvrdeniu sa už venovala pozornosť v odôvodnení 91 dočasného nariadenia. Pripomíname, že uvádzané prechodné dohody nepreukazovali žiadny vzťah medzi týmito spoločnosťami, ktorý by prekračoval hranice bežného obchodného vzťahu medzi kupujúcim a predávajúcim. Osobitne je potrebné uviesť, že podmienky prechodných dohôd majú za cieľ upravovať predaj natieraného papiera na prechodné obdobie a podľa týchto podmienok má výrobca z Únie postavenie porovnateľné s postavením obchodného zástupcu na prechodné obdobie. Navyše vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke a vo vyplnenom dotazníku uviedol príjem z provízií plynúci z jeho pôsobenia ako zástupca dotknutých závodov; výrobca z Únie nepriznal žiadne vlastníctvo a teda žiadne náklady viažuce sa k týmto závodom.
(95)
Podľa uvedeného rozhodnutia Komisie sa transakcia medzi spoločnosťami považovala za nadobudnutie časti obchodného majetku jednej spoločnosti výrobcom z Únie, nie za prevzatie celej tejto spoločnosti. Predmetné rozhodnutie nenaznačuje, že po nadobudnutí obchodných podielov by sa mali tieto spoločnosti považovať za jeden právny subjekt; najmä neexistuje žiadny spoločný podnik vytvorený týmito spoločnosťami. Je tiež potrebné poznamenať, že územná pôsobnosť uvedeného rozhodnutia sa vzťahuje na EHP a nie na EÚ. Je vhodné tiež poznamenať, že Komisia v predmetnom rozhodnutí neanalyzovala vzťah medzi dotknutými spoločnosťami v zmysle článku 143 IPCCC (6).
(96)
V tejto súvislosti preto neexistujú žiadne dôvody na opätovné zváženie dočasných záverov, t. j. že tieto dve spoločnosti nie sú prepojené v zmysle článku 143 IPCCC a že predmetný výrobca z Únie plne pri prešetrovaní spolupracoval.
(97)
Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že každá z prepojených spoločností výrobcov v Únii mala vyplniť samostatný dotazník, keďže ide o samostatné právnické osoby. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že je diskriminovaný, keďže sa od neho žiadalo, aby podal za každú právnickú osobu tvoriacu túto skupinu samostatnú žiadosť o THZ.
(98)
Je potrebné poznamenať, že v prípade žiadostí o THZ bremeno dôkazu o tom, že všetky spoločnosti skupiny spĺňajú kritériá THZ, nesie skupina spoločností, keďže rozhodnutie o tom, či by sa malo udeliť THZ, sa vzťahuje na takú skupinu. Účelom dotazníkov pre výrobcov v Únii je rozhodnúť, či počas OP existuje značná ujma pre výrobné odvetvie Únie (ako celok). Tvrdenie o diskriminácii neberie do úvahy jasný rozdiel medzi cieľmi prešetrovania umy a rozhodnutia o THZ.
(99)
V prípade predmetného výrobcu z Únie sa jeden vyplnený dotazník rozhodne považoval za dostatočný na získanie zmysluplnej odpovede a analýzu aspektov ujmy. Osobitne je potrebné uviesť, že vyplnený dotazník poskytol podrobne členené informácie na úrovni jednotlivých závodov na výrobu papiera a počas návštev vykonaných na účely overenia bolo možné overiť všetky potrebné údaje týkajúce sa všetkých prepojených výrobcov/predajcov podobného výrobku.
(100)
V nasledovnom podaní vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že tá istá spoločnosť nespolupracovala v plnej miere, pretože podala vyplnený dotazník v mene neexistujúceho právneho subjektu a účtovná závierka spoločnosti nezodpovedala údajom vo vyplnenom dotazníku. Závery uvedené v predošlom odôvodnení sú relevantné aj v tejto súvislosti.
(101)
Preto závery uvedené v odôvodnení 88 až 91 zostávajú bez zmeny.
7.3.2. Údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie (makroekonomické ukazovatele)
(102)
Vláda ČĽR argumentovala, že makroekonomické údaje použité na analýzu sú neúplné a nepresné a preto ich nie je možné použiť ako priamy dôkaz o značnej ujme.
(103)
Overenie na mieste u navrhovateľa potvrdilo, že tieto údaje použité na účel určenia makroekonomických ukazovateľov boli získané priamo od výrobcov z Únie, ktorí predstavujú 98 % celkovej výroby v Únii, a že sú dostatočne podrobné na zistenie informácií o príslušnom výrobku. Použité predpoklady a/alebo odhady sa opierali o primeraný a dôvodný základ, napr. kotúče na rezanie neboli zohľadnené z dôvodu ich jasne bezvýznamného množstva ako o tom svedčí ich podiel na objeme celkového predaja realizovaného reprezentatívnymi výrobcami z Únie. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(104)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že trhový podiel výrobcov z Únie by mal zahŕňať aj dovoz zo Švajčiarska, keďže ide o dovoz zo závodu, ktorý je vo vlastníctve jedného z reprezentatívnych výrobcov z Únie.
(105)
Antidumpingové prešetrovania sa z hľadiska ich územnej pôsobnosti vzťahujú na Európsku úniu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(106)
Tvrdilo sa tiež, že trhový podiel navrhovateľov sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšil.
(107)
Trhový podiel predstavuje makroukazovateľ, ktorý sa analyzuje na úrovni celého výrobného odvetvia Únie a nie na úrovni navrhovateľov. Po druhé, vyjadrenie týkajúce sa trhového podielu navrhovateľa je fakticky nesprávne.
(108)
Vzhľadom na to, že v tejto súvislosti neboli predložené žiadne iné pripomienky, predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 92 až 98 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.3.3. Údaje týkajúce sa reprezentatívnych výrobcov z Únie (mikroekonomické ukazovatele)
(109)
Vyvážajúci výrobca predložil pripomienku, že analýza ujmy je chybná v dôsledku skutočnosti, že informácie o závodoch na výrobu papiera, ktoré boli kúpené výrobcom z Únie uvádzaným v odôvodnení 89, neboli zahrnuté do analýzy mikroekonomických ukazovateľov za obdobie rokov 2006-2008.
(110)
Po tom, čo táto strana predložila svoje argumenty, boli mikroekonomické ukazovatele upravené, aby predstavovali plne porovnateľný trend pozorovateľný v priebehu rokov, a to tak, že sa vylúčili informácie o kúpených závodoch počas všetkých skúmaných rokov.
(111)
Po vykonaní zmien v rozsahu údajov použitých na analýzu ekonomickej situácie reprezentatívnych výrobcov v Únii, ako je vysvetlené v predošlom odôvodnení, mikroekonomické ukazovatele sa s konečnou platnosťou určujú takto:
7.3.3.1. Priemerné jednotkové ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie
(112)
Napriek miernym zmenám v číselných údajoch sa potvrdzujú hlavné trendy a zistenia uvedené v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, z ktorých vyplýva záver, že ceny natieraného bezdrevného papiera zostali v priebehu rokov stabilné.
Tabuľka 5
Ceny výrobcov z Únie
Ceny výrobcov z Únie
2006
2007
2008
2009/OP
Priemerná cena (EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
7.3.3.2. Zásoby
(113)
Zásoby predstavovali v OP približne 10 % objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia zvýšili reprezentatívni výrobcovia Únie úroveň svojich zásob o 10 %, najmä v období rokov 2006 a 2007 a neskôr počas roku 2008 a OP. Za povšimnutie stojí, že uvedené sa zhodovalo s prudkým nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR.
Tabuľka 6
Zásoby
Zásoby
2006
2007
2008
2009/OP
Zásoby (v tonách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
7.3.3.3. Zamestnanosť, mzdy a produktivita
Tabuľka 7
Zamestnanosť
Zamestnanosť
2006
2007
2008
2009/OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Pracovné náklady (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (jednotka/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
(114)
V dôsledku ukončenia prevádzky závodov vyrábajúcich papier a konsolidácie reprezentatívnych výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia podstatne znížil počet zamestnancov - o 20 % (takmer 1 600 pracovných miest). Väčšia hospodárnosť sa získala zvýšením a udržaním vysokého výstupu na zamestnanca aj v čase výrazného prepúšťania zamestnancov. Pracovné náklady sa neustále zvyšovali, pričom celkový nárast predstavoval počas posudzovaného obdobia 8 %.
(115)
Mierne pozmenené číselné údaje tak ďalej podporujú závery uvedené v odôvodnení 102 dočasného nariadenia.
7.3.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
Tabuľka 8
Ziskovosť
2006
2007
2008
2009/OP
Ziskovosť
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Zmena (100 = 2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peňažný tok (tis. EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investície (tis. EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnosť investícií
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Zmena (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
(116)
Miera ziskovosti počas posudzovaného obdobia sa opravila, aby presnejšie odrážala úroveň ziskovosti. Základný trend týkajúci sa ziskovosti však zostáva touto zmenou neovplyvnený. Reprezentatívni výrobcovia z Únie utrpeli v rokoch 2006 až 2008 straty a ich finančná situácia sa zlepšila až v roku 2009, keď sa cena celulózy, ktorá je hlavnou surovinou, na svetovom trhu v dôsledku hospodárskeho poklesu výrazne znížila. Pokles v cene celulózy (- 19 %) sa považoval za nezvyčajne veľký, pričom priamo prispel k zlepšenej finančnej situácii v OP. Je potrebné poznamenať, že od OP sa ceny celulózy vrátili na úroveň pred OP.
(117)
S výhradou miernych zmien číselných údajov sa týmto potvrdzujú zistenia týkajúce sa peňažného toku, investícií a návratnosti investícií uvedené v odôvodnení 104 a 105 dočasného nariadenia.
(118)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že zlepšenie ziskovosti by sa nemalo posudzovať ako zriedkavý prípad založený na výnimočnom poklese surovinových nákladov, ako to je vysvetlené v odôvodnení 107 dočasného nariadenia. Pokles nákladov bol prospešný tak pre všetkých domácich, ako aj čínskych výrobcov, nielen pre navrhovateľov, preto výrazný obrat v ziskovosti nevychádzal výlučne z poklesu nákladov, ale bol skôr výsledkom zmeny správania navrhovateľov v oblasti cenotvorby.
(119)
Navyše vyvážajúci výrobca tvrdil, že hlavnou silou ziskovosti sú skôr ceny NBP, než ceny celulózy. Zistilo sa však, že keď ceny celulózy v roku 2009 prudko klesli, ceny NBP zostali stabilné a v dôsledku toho došlo k nárastu ziskov. Preto vzhľadom na to, že ceny zostali stabilné, nie je možné urobiť žiadnu koreláciu medzi cenami a ziskovosťou v tomto konkrétnom období.
(120)
Miera ziskovosti je ukazovateľ, ktorý sa analyzuje na úrovni reprezentatívnych výrobcov z Únie a nie na úrovni navrhovateľov, ako to tvrdí strana. Analýza získaných informácií svedčí o jasnej súvislosti medzi výnimočným poklesom cien celulózy, ktorá je hlavnou surovinou, a zvýšenou ziskovosťou; pričom stabilné ceny konečných výrobkov hrali naozaj úlohu pri zlepšení ziskovosti. Zatiaľ čo uvedené sa pravdepodobne týkalo aj iných výrobcov na trhu, nič sa tým nemení na závere, že toto dočasné zlepšenie ziskovosti je spôsobené výnimočným poklesom v cenách suroviny počas OP.
7.3.3.5. Schopnosť získavať kapitál
(121)
Týmto sa potvrdzujú zistenia týkajúce sa schopnosti reprezentatívnych výrobcov získavať kapitál uvedené v odôvodnení 106 dočasného nariadenia.
7.4. Záver o ujme
(122)
Jeden vyvážajúci výrobca a vláda ČĽR tvrdili, že neexistuje žiadny priamy dôkaz o tom, že výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, utrpeli značnú ujmu. Naopak, navrhovatelia predložili za OP celkovo stabilné hospodárske výsledky a zvýšenú ziskovosť.
(123)
Predovšetkým, stav výrobného odvetvia Únie sa analyzuje na úrovni reprezentatívnych výrobcov z Únie a nie na úrovni navrhovateľov, ako to naznačujú strany.
(124)
Po druhé, ako už bolo zdôraznené v predošlých odôvodneniach 85 a 102, zdá sa, že vyjadrenia týchto strán sa opierajú o ukazovatele vypočítané na základe iných súborov údajov a informácií ako sú tie, ktoré boli zistené počas prešetrovania a uvedené v predošlom texte a dočasnom nariadení. V dôsledku toho sú tieto závery fakticky nesprávne. Navyše analýza vykonaná stranami nebola dôsledná pri používaní dvoch odlišných súborov údajov pre makroukazovatele a mikroukazovatele.
(125)
Ďalej sa tvrdilo, že zlepšenie ziskovosti by sa malo považovať aj za dôsledok úsilia výrobného odvetvia o reštrukturalizáciu vrátane zníženia výroby, zamestnanosti a zvýšenej produktivity. V tomto prípade nie je možné považovať posledné uvedené faktory za jediné ukazovatele ujmy, ale mali by sa posudzovať všetky ukazovatele ujmy vcelku.
(126)
Článok 3 ods. 5 základného nariadenia uvádza zoznam hospodárskych faktorov a indícií, ktoré sa majú vyhodnotiť pri preskúmaní vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie. Článok 3 ods. 5 výslovne uvádza, že tento zoznam faktorov nie je vyčerpávajúci, ani nemôžu byť jeden alebo viaceré z týchto faktorov nevyhnutne rozhodujúcim vodidlom. Teda zatiaľ čo ukazovatele musia byť hodnotené jednotlivo, k záverom by sa malo dospieť prostredníctvom analýzy všetkých faktorov.
(127)
Celkovo tvrdenia vyvážajúceho výrobcu a vlády ČĽR, tak ako sú uvedené v predošlom texte, nemajú vplyv na záver dosiahnutý v predbežnom štádiu, ktorý sa preto týmto potvrdzuje, t. j. že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
(128)
Strany tiež opakovane predložili svoje pripomienky k možnej hrozbe ďalšej značnej ujmy vzhľadom na vytváranie obrovskej kapacity čínskych výrobcov, ktorí sú podporovaní štátnymi politikami a subvenciami. Rozsah prešetrovania sa týkal existencie značnej ujmy a nie hrozby ďalšej značnej ujmy. Preto tieto pripomienky nemohli mať na zistenia vplyv a museli byť ignorované.
(129)
Na základe uvedeného sa týmto potvrdzujú predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 107 až 111 dočasného nariadenia.
8. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(130)
Komisia prijala niekoľko pripomienok k predbežným zisteniam týkajúcim sa príčinnej súvislosti medzi dumpingom a ujmou.
8.1. Vplyv dumpingového dovozu
(131)
Niekoľko strán spochybnilo predbežné zistenia týkajúce sa vplyvu dumpingového dovozu. Hlavným argumentom bolo, že dovoz z Číny nemal výrazný vplyv na objem a ceny. Bola použitá argumentácia, že neexistoval žiadny prudký nárast dovozu z Číny, ale skôr že tento dovoz rástol postupne v priebehu rokov a preto bol jeho vplyv úplne obmedzený a nemal by sa na účel určenia ujmy zveličovať. Ďalej bolo argumentovaní, že čínske ceny, aj keď boli pod úrovňou cien v Únii, nemali žiadny vplyv na relatívne stabilné ceny výrobného odvetvia Únie. Jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov spochybnil zistenie Komisie, podľa ktorého by čínske ceny stlačili ceny nadol. Zdôraznil, že v roku 2009, keď čínske ceny ďalej klesali, ceny výrobného odvetvia Únie nielenže zaznamenali nárast, ale v skutočnosti umožnili výrobnému odvetviu Únie dosahovať zisky.
(132)
Vývoj čínskeho dovozu bol podrobne analyzovaný v odôvodneniach 84 a 114 dočasného nariadenia. Bolo zistené, že dovoz sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil, najmä pri porovnaní rokov 2006 a 2007 (+118 %) a roku 2008 a OP (+81 %). Preto sa zvýšenie v objeme nemôže považovať za bezvýznamné.
(133)
Pokiaľ ide o ceny, čínsky dovoz podhodnocuje ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie o 7,6 %, čo sa považuje za významné na trhu s vysokou cenovou prehľadnosťou. Ako sa uvádza v predošlom odôvodnení 107, ceny reprezentatívnych výrobcov z Únie boli naozaj počas posudzovaného obdobia stabilné, okrem výnimočného zvýšenia v roku 2007, čo bol rok, v ktorom čínsky dovoz nerástol. V roku 2009 dokázali výrobcovia z Únie na úkor ďalšej straty trhového podielu udržať svoje ceny nezmenené a ich ziskovosť mala pôvod v kombinácii týchto nezmenených cien a znížených nákladov na suroviny.
(134)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že dovoz NBP z ČĽR nemá vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie, keďže tieto nie sú porovnateľné s NBP vyrábaným a predávaným reprezentatívnymi výrobcami z Únie, keďže pri určení úrovne podhodnotenia a nepoškodzujúcej ceny sa porovnalo len 10 % predaja reprezentatívnych výrobcov z Únie. Je potrebné poznamenať, že tieto určenia vychádzajú z plne porovnateľných výrobkov, ktoré si priamo zodpovedajú vo všetkých charakteristikách, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie. NBP vyrábaný čínskymi výrobcami a NBP vyrábaný výrobcami z Únie však vo všeobecnosti predstavujú porovnateľné výrobky tak, ako sa tento záver uvádza v odôvodnení 42, a teda na trhu Únie si navzájom priamo konkurujú.
(135)
Ďalej sa tvrdilo, že zistenie, že trh NBP je komoditný trh s vysokou mierou prehľadnosti, je nesprávne, keďže výrobcovia z Únie predávajú približne polovicu svojich výrobkov priamo konečným používateľom. Reprezentatívni výrobcovia z Únie v protiklade k tomuto tvrdeniu predávali väčšinu svojich výrobkov prostredníctvom veľkoobchodníkov buď priamo alebo nepriamo (tzv. indentný predaj, pri ktorom sa výrobky priamo zasielajú zákazníkovi, ale proces objednávania a faktúrovania prebieha cez veľkoobchodníkov). Veľkoobchodníci naozaj zohrávajú veľkú úlohu pri zásobovaní výrobkami ako aj pri zabezpečovaní cenovej prehľadnosti trhu.
(136)
Na základe uvedeného sa týmto potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 113 až 117 dočasného nariadenia.
8.2. Vplyv iných faktorov
8.2.1. Vývoj spotreby na trhu Únie a hospodárska kríza
(137)
Jeden zo spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov a vláda ČĽR tvrdili, že pokles vo výrobe v Únii bol dôsledkom svetovej finančnej krízy a prudkého poklesu v spotrebe na trhu Únie, ako to dosvedčujú negatívne trendy prejavujúce sa v domácom predaji výrobcov z Únie, vo využívaní kapacít, v zamestnanosti a úrovni zásob, a nemal by byť pripisovaný dovozu z Číny.
(138)
Na podporu svojho tvrdenia vláda ČĽR citovala Manifest konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktorý bol zverejnený odvetvím výroby papiera a celulózy v júni 2009 (ďalej len „manifest“). Tento dokument pokrýva celé sektory odvetví výroby papiera a celulózy a slúži na účel všeobecnej politiky. Na základe informácií nachádzajúcich sa v tomto dokumente nebolo možné vyvodiť žiadne osobitné závery o výrobe a predaji príslušného produktu. Preto nie je možné dospieť k záveru, či sa dajú tvrdenia alebo zistenia uvádzané v manifeste naozaj jednoducho použiť na príslušný produkt. Keďže, okrem toho, sa prešetrovaním nezistila silná súvislosť medzi finančnou krízou a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, musel byť tento argument zamietnutý.
8.2.2. Ceny surovín
(139)
Neboli vyjadrené žiadne nové argumenty v prospech opätovného posúdenia záverov dosiahnutých v odôvodneniach 120 až 122 dočasného nariadenia a v odôvodnení 113 tohto nariadenia.
8.2.3. Vývozná výkonnosť reprezentatívnych výrobcov z Únie
(140)
Revízia mikroekonomického ukazovateľa, ako to je vysvetlené v odôvodnení 110, mala vplyv na analýzu vývoznej výkonnosti reprezentatívnych výrobcov z Únie v takom rozsahu, že pokles ich predaja na vývoz bol v posudzovanom období 16 %. Predaj na vývoz, ktoré tieto spoločnosti uskutočnili voči neprepojeným stranám, predstavoval 26 ich celkového predaja.
(141)
Opačne ako tvrdil jeden vyvážajúci výrobca, vývojom vývozu príslušného výrobku reprezentatívnymi výrobcami z Únie sa zaoberalo dočasné nariadenie v odôvodneniach 123 a 124. Uvedená revízia nemá vplyv na tieto závery dosiahnuté v predbežnom štádiu.
(142)
Predložené argumenty a dôkazy týkajúce sa dôsledkov vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie tak nedávali dôvod na zmenu záverov, ku ktorým sa dospelo v predbežnom štádiu.
8.2.4. Dovoz z iných tretích krajín
(143)
Vyjadrené argumenty o dôsledkoch dovozu z tretích krajín už boli opísané v odôvodneniach 125 až 127 dočasného nariadenia.
8.2.5. Štrukturálne nadmerná kapacita
(144)
Bolo použité tvrdenie, že ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie je dôsledkom štrukturálne nadmernej kapacity. Tento faktor sa už analyzoval v odôvodnení 128 dočasného nariadenia.
(145)
Hlavný argument uvádzaný v tejto súvislosti je, že úsilie o reštrukturalizáciu výrobného odvetvia Únie bolo dovŕšené v roku 2009 konsolidáciou dvoch veľkých výrobcov, ktorá viedla k bezprostrednému zlepšeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 93 dočasného nariadenia, úsilie o reštrukturalizáciu sa uskutočňovalo od roku 2000 až do OP. Pozitívny účinok zmienenej konsolidácie sa mal premietnuť do zlepšenia využívania kapacít a aspoň do stabilného objemu predaja, ale oba tieto ukazovatele sa v OP zhoršili. Na druhej strane sa zistilo, že zlepšená ziskovosť výrobného odvetvia Únie v OP bola zapríčinená v prvom rade a priamo výnimočným jednorazovým poklesom v cenách celulózy. Preto dosiahnuté závery uvádzané v odôvodnení 128 dočasného nariadenia, podľa ktorých úsilie o reštrukturalizáciu výrobného odvetvia bolo oslabené dumpingovým dovozom, sú naďalej platné.
8.3. Záver o príčinnej súvislosti
(146)
Z uvedeného vyplýva, že dočasné zistenia, obsiahnuté v odôvodneniach 129 až 132 dočasného nariadenia, o tom, že dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia, zostávajú v platnosti. Predbežné zistenia o účinku ďalších známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, sa tiež potvrdili: tieto faktory nie sú také, aby sa nimi dala vyvrátiť príčinná súvislosť zistená medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
9. ZÁUJEM ÚNIE
9.1. Výrobné odvetvie Únie
(147)
Neboli prijaté žiadne ďalšie pripomienky alebo informácie týkajúce sa záujmu výrobcov, dovozcov a obchodníkov z Únie. Preto sa týmto potvrdzujú predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 134 až 138 dočasného nariadenia o záujme týchto skupín.
9.2. Dovozcovia a obchodníci
(148)
Neboli prijaté žiadne ďalšie pripomienky alebo informácie týkajúce sa záujmu dovozcov a obchodníkov. Preto sa týmto potvrdzujú predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 139 až 143 dočasného nariadenia o záujme týchto skupín.
9.3. Používatelia
(149)
Po zverejnení dočasných opatrení sa vyjadrili tri dodatočné tlačiarne a združenie európskych tlačiarní a vydavateľov. Tvrdili, že tieto opatrenia budú mať negatívny účinok na výrobné odvetvia nadväzujúce na odvetvie výroby papiera, pretože zvýšenie cien by mohlo viesť k relokácii tlačiarenského výrobného odvetvia a to zasa k zvýšenému dovozu tlačiarenských výrobkov. Toto tvrdenie bolo podporené skutočnosťou, že dovoz tlačiarenských výrobkov z ČĽR v posledných rokoch rýchlo narástol a zjavne získal značný trhový podiel v rámci európskej spotreby všetkých tlačiarenských výrobkov.
(150)
Taktiež sa tvrdilo, že opatrenia spôsobia nedostatočnú ponuku na trhu a dlhšie dodacie lehoty pre používateľov.
(151)
Väčšina týchto tvrdení bola spoločná pre viaceré spoločnosti a podobali sa tvrdeniam, ktoré boli vyslovené už v predbežnom štádiu prešetrovania a ktorým sa venovala pozornosť v odôvodneniach 146 a 150 dočasného nariadenia. Pripomíname, že spolupráca tlačiarní bola v obmedzenom rozsahu a na základe prijatých obmedzených kvantitatívnych informácií sa dospelo k záveru, že z dôvodu ich úrovne ziskovosti a podielu NBP na ich nákladoch, tlačiarne sú naozaj citlivé na zvýšenia cien. Väčšina tlačiarní však počas OP nerealizovala žiadne alebo veľmi obmedzené priame nákupy čínskeho papiera a množstvo čínskeho papiera používaného tlačiarňami je vo všeobecnosti malé, preto priamy vplyv cla by bol zanedbateľný. Väčšina tlačiarní tiež uviedla, že vzhľadom na ich potrebu krátkych dodacích lehôt zostane podiel priamych dodávok z tretích krajín v obmedzenom rozsahu.
(152)
Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa tlačiarenských výrobkov nadväzujúceho odvetvia z ČĽR, malo by sa poznamenať, že štatistiky dovozu tlačiarenských výrobkov pokrývajú širokú škálu výrobkov, medzi ktoré patria konečné tlačiarenské výrobky, ktoré nie sú vytlačené na natieranom bezdrevnom papieri. Na základe dostupných informácií nebolo možné vyhodnotiť, ktorá časť výrobkov dovážaných z ČĽR je vytlačená na príslušnom výrobku a čo je vytlačené na inom druhu papiera. Z poskytnutých informácií je však známe, že tlačiarenské výrobky s pôvodom v ČĽR zväčša tvoria niektoré osobitné kategórie kníh, detských knižiek, kalendárov, obalov a pozdravných kariet. V prípade výrobkov, ktoré sú viac „citlivé na čas“, ako napríklad týždenníky a mesačníky a iné tlačené médiá, je menšia tendencia ich dovážať z ČĽR, vzhľadom na čas potrebný na prepravu. Zatiaľ čo tlač niektorých tlačených výrobkov môže byť náchylnejšia na relokáciu, existujú na druhej strane druhy výrobkov, pre ktoré je rozhodujúca blízkosť a servis a preto na nich nebude mať vplyv konkurencia zo zahraničia. Navyše, hoci je papier pre tlačiarenske odvetvie dôležitou nákladovou položkou, ide tiež o odvetvie náročné na pracovnú silu a teda náklady na prácu môžu predstavovať významnejšiu hnaciu silu relokačných trendov. Suma sumárum, nie je možné vylúčiť, že dovoz výrobkov tlačených na NBP bude rásť, ale nie je možné so žiadnou presnosťou odhadnúť, aký veľký by tento nárast mohol byť a aký ďaleký dosah by táto skutočnosť mala na konkurencieschopnosť výrobcov tlačiarenských výrobkov a teda aký priamy vplyv by zvýšenia cien mohli mať na nadväzujúce tlačiarenske odvetvie Únie.
(153)
Z poskytnutých informácií je tiež známe, že tlačiarenske odvetvie trpí štrukturálne nadmernou kapacitou, ktorá vedie k pokračujúcej reštrukturalizácii sektora. Jednou z hnacích síl smerujúcich k reštrukturalizácii bola tiež konsolidácia výrobcov papiera v rámci hodnotového reťazca. Akýkoľvek problém tlačiarenskeho odvetvia zvýšiť ceny sa považuje vo všeobecnosti za dôsledok tejto štrukturálne nadmernej kapacity v rámci samotného tlačiarenského odvetvia.
(154)
Zainteresované strany tvrdiace možné výpadky v dodávkach nekvantifikovali také možné výpadky alebo nepredložili ani ich odhad. Určite sa nezdá, že by tieto tvrdenia bolo možné podporiť mierou využitia kapacity výrobcov z Únie, ktorá bola v OP 83 %, čím sa ponechávala nevyužitá kapacita zodpovedajúca jednému miliónu ton. Na tomto základe je nepravdepodobné, že by sa vyskytli výpadky v dodávkach.
9.4. Záver o záujme Únie
(155)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa potvrdzujú predbežné zistenia týkajúce sa záujmu Únie, t. j. neexistujú žiadne presvedčivé dôvody neuložiť konečné opatrenia na dovoz NBP s pôvodom v ČĽR.
10. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
10.1. Úroveň odstránenia ujmy
(156)
Jedna skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov požiadala o ďalšie podrobné údaje o metóde použitej na výpočet cieľového zisku 8 % používaného na výpočet nepoškodzujúcej ceny. Odkazovala pritom na podnet, v ktorom bol uvádzaný cieľový zisk nižší.
(157)
Na druhej strane podľa žiadosti navrhovateľa mal byť cieľový zisk stanovený na úrovni aspoň 10 %, pričom navrhovateľ opieral svoje argumenty o očakávané rozpätie zisku používané nezávislými ratingovými agentúrami v ich klasifikačnej metodológii a ziskovosť dosiahnutú výrobcom pôsobiacim v inom segmente výroby papiera, ktorý nie je ovplyvnený dovozom z Číny.
(158)
Malo by sa objasniť, že cieľový zisk navrhovaný v podnete bol preskúmaný na základe vyplneného dotazníka a overovacích návštev u reprezentatívnych výrobcov z Únie. Presnejšie povedané, boli posúdené investičné náklady do strojového zariadenia. Dospelo sa k záveru, že cieľový zisk stanovený na základe posledne uvedených faktorov odráža vysoké potreby priamych investícií a riziko spojené s týmto odvetvím náročným na kapitál pri absencii dumpingového a/alebo subvencovaného dovozu. Preto sa cieľový zisk vo výške 8 % považuje za úroveň, ktorú by odvetvie mohlo dosiahnuť pri absencii dumpingového dovozu. Ako sa uvádza v odôvodnení 86, aby sa zabezpečilo, že pri výpočtoch dumpingu, cenového podhodnotenia a predaja pod cenu sa postupuje rovnakou metódou, a z dôvodov uvedených v odôvodneniach 68 až 71, výpočet úrovne odstránenia ujmy bola zrevidovaná tak, aby sa vylúčil predaj na vývoz v prípade spoločnosti, ktorá patrí do skupiny spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(159)
Odôvodnenia 153 až 161 dočasného nariadenia sa týmto vo všetkých ostatných aspektoch potvrdzujú.
10.2. Konečné opatrenia
(160)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia, by sa malo uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR, a to na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia spôsobujúceho ujmu, podľa toho ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V takomto prípade by sa mala colná sadzba tomu zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistenej ujmy.
(161)
Je potrebné uviesť, že antisubvenčné prešetrovanie sa vykonalo súčasne s antidumpingovým prešetrovaním dovozu NBP z ČĽR. Keďže podľa článku 14 ods. 1 základného nariadenia a článku 24 ods. 1 druhý pododsek nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (7) (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“), žiaden výrobok súčasne nepodlieha antidumpingovým aj vyrovnávacím clám, ktoré majú riešiť tú istú situáciu spôsobenú dumpingom alebo subvencovaním vývozu, bolo považované za potrebné rozhodnúť či, a v akom rozsahu, subvencie a dumpingové rozpätia vznikajú z tej istej situácie.
(162)
Pokiaľ ide o subvenčné schémy, ktoré vytvorili vývozné subvencie v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia, konečné dumpingové rozpätie stanovené pre dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov je čiastočne dôsledkom (t. j. 0,05 %) existencie vyrovnávacích vývozných subvencií. V súvislosti s ďalšími subvenčnými schémami, vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla v tomto prípade a objem subvencií zistený súbežne vykonaným antisubvenčným prešetrovaním, nebolo považované za potrebné ďalej skúmať či a do akej miery sa tie isté subvencie vyrovnávajú dvakrát, keď sa súčasne ukladajú antidumpingové a vyrovnávacie clá na ten istý dovážaný výrobok.
(163)
Pokiaľ ide o celoštátne konečné dumpingové a subvenčné úrovne, pripomíname, že boli stanovené tak, že sa použili konečné dumpingové rozpätie a konečné subvenčné rozpätie stanovené pre spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov s najvyššími individuálnymi colnými sadzbami, t. j. 63 % pre konečné dumpingové rozpätie a 16 % pre konečné subvenčné rozpätie.
(164)
Pripomíname, že taká istá úroveň odstránenia ujmy sa uplatňuje tak pri antidumpingovom ako aj antisubvenčnom prešetrovaní. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že úroveň odstránenia ujmy je nižšia než konečné dumpingové rozpätia, ale vyššia než konečné subvenčné rozpätia. Preto sa považuje za vhodné uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy.
(165)
Na základe uvedeného a zohľadnením zistení obsiahnutých v nariadení Rady (EÚ) č. 452/2011 zo 6. mája 2011 ukladajúcom konečné vyrovnávacie clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (8) a v zmysle článku 14 odsek 1 posledná veta základného nariadenia, podľa ktorého sa toto clo neuloží v rozsahu nutnom na to, aby to bolo v súlade s pravidlom stanoveným v uvedenej vete, sa sadzba konečného antidumpingového cla pre ČĽR a sadzba, s ktorou budú také clá uložené, stanovujú takto:
Spoločnosť
Celkové subvenčné rozpätie
Z toho subvencia na vývoz
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba konečného vyrovnávacieho cla
Sadzba konečného antidumpingového cla
Konečná sadzba antidumpingového cla, ktoré sa má uložiť
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Zhenjiang, provincia Jiangsu, ČĽR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Suzhou, provincia Jiangsu, ČĽR
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONEČNÝ VÝBER DOČASNÉHO CLA
(166)
Vzhľadom na veľkosť zisteného dumpingového rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie a pri zohľadnení, že v súbežne vykonávanom antisubvenčnom prešetrovaní neboli uložené žiadne dočasné opatrenia, sa považuje za potrebné, aby sa sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, s konečnou platnosťou vyberali v rozsahu sumy uloženého dočasného cla.
(167)
Jeden zo spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že konečný výber cla s dočasnou platnosťou s použitím sadzieb stanovených v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1042/2010 by bolo v rozpore s článkom 10 odsek 3 veta druhá základného nariadenia. Ako je však vysvetlené v tomto nariadení a najmä v jeho článku 1 odsek 2, konečné clo uložené týmto nariadením je v skutočnosti vyššie než dočasné clo, ktoré bolo uložené. Za týchto okolností by sa malo dočasné clo so sadzbami stanovenými v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1042/2010 s konečnou platnosťou vyberať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na natieraný bezdrevný papier, ktorým je papier alebo lepenka natierané na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch alebo v kotúčoch a s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa ISO 2470-1), v súčasnosti zaradený pod kódy KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódy TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
Konečné antidumpingové clo sa nevzťahuje na kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu - metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) - vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD). Konečné antidumpingové clo sa takisto nevzťahuje na viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla sa stanovuje takto:
Spoločnosť
Sadzba antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Zhenjiang, provincia Jiangsu, ČĽR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Suzhou, provincia Jiangsu, ČĽR
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR
39,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
39,1 %
3. Pokiaľ ide o antidumpingové clo podľa článku 1 ods. 2, od spoločností Gold East Paper (Jiangsu) Co. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. sa toto clo nebude vyberať so sadzbou 12 %, od spoločností Shangdong Chenming Paper Holdings Limited a Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd so sadzbou 4 % and od ostatných spoločností so sadzbou 12 %, pokiaľ sa bude zodpovedajúca suma vyberať v súlade s nariadením (EÚ) č. 452/2011.
4. V zmysle odsekov 2 a 3 tohto článku 1 je sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Sadzba antidumpingového cla
Doplnkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Zhenjiang, provincia Jiangsu, ČĽR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Suzhou, provincia Jiangsu, ČĽR
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Shouguang, provincia Shandong, ČĽR
35,1 %
B013
Všetky ostatné spoločnosti
27,1 %
B999
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zaistené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 1042/2010 sa vyberajú s konečnou platnosťou na úrovni sadzby podľa článku 1 uvedeného nariadenia.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 6. mája 2011