ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. března 2012
ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/246/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první odstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, jímž Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(2)
Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu.
(3)
Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem.
(4)
Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009.
(5)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.
(6)
Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea).
(7)
Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010.
(8)
Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010.
(9)
Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru.
(10)
Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011.
(11)
Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011.
(12)
Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011.
(13)
V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC.
(14)
Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie.
(15)
Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007.
(16)
Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem.
(17)
Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu.
(18)
Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011.
(19)
Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci.
II. SOUVISLOSTI
II.1. Společnost
(20)
Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni.
(21)
Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8).
(22)
Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %).
II.2. Události předcházející přistoupení Rumunska k EU
II.2.1 Původ veřejného dluhu
(23)
V období 1992-2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007-2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995-2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí.
(24)
Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky.
(25)
V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9).
(26)
Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD.
(27)
Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti.
II.2.2 Převod dluhu v roce 2003
(28)
První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti.
(29)
K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory.
(30)
Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu.
(32)
V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON.
II.2.3 Další růst dluhu
(33)
Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003-2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD.
(34)
Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12).
II.3. Události po přistoupení Rumunska k EU
II.3.1 Vývoj dluhu
(35)
Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami.
(36)
V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD.
(37)
Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003-2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD.
(38)
V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON.
II.3.2 Druhý převod dluhu
(39)
V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů.
(40)
Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace.
(41)
Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15).
(42)
V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2].
(43)
Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily.
II.4. Současná situace společnosti Oltchim
(44)
Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi.
(45)
Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele - společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize.
(46)
V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna.
(47)
Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství.
(48)
V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]-[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]-[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011.
(49)
Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON).
(50)
Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]-[10] EUR byla znovu oceněna na [80]-[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“.
(51)
Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS).
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(52)
Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:
-
opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a
-
opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011).
(53)
Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(54)
Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“).
(55)
Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu.
IV. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(56)
Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami.
(57)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim.
(58)
Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(59)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim.
(60)
Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu.
(61)
Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami.
(62)
Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost.
(63)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:
(a)
státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám;
(b)
příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace);
(c)
získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk;
(d)
pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu;
(e)
ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh;
(f)
podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic;
(g)
podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření;
(h)
vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18).
(64)
Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty.
(65)
Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim.
VI. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(66)
Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení.
(67)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové.
(68)
Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim.
VII. STAŽENÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ ZÁRUCE (OPATŘENÍ Č. 2)
(69)
V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení.
(70)
Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným.
VIII. POZICE RUMUNSKA PO STAŽENÍ OPATŘENÍ Č. 2
VIII.1. Úprava opatření č. 1 - záměr Rumunska provést privatizaci
(71)
V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012.
(72)
K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim.
(73)
Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012.
(74)
Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní.
VIII.2. Vývoj u opatření č. 3 - dohoda o úrocích
(75)
Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1.
(76)
Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:
Tabulka č. 1
Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Použitá úroková sazba
1.1 - 30.6 - 11,17 %
1.7 - 31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON)
58
87
129
114
123
Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON
(77)
V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky.
VIII.3. Argumenty předložené Rumunskem s ohledem na zamýšlenou privatizaci
(78)
Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti.
(79)
Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií.
(80)
Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací.
(81)
Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.)
(82)
Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci.
IX. HODNOCENÍ
IX.1. Obecné aspekty
(83)
Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(84)
Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS.
(85)
Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF.
(86)
Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1.
(87)
Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
IX.2. Kompetence Komise před přistoupením
(88)
Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření.
(89)
Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu.
(90)
V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“.
(91)
Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení.
(92)
Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky.
(93)
Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení.
(94)
Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček.
(95)
Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005.
IX.3. Existence podpory: výhoda
IX.3.1 Test soukromého věřitele
(96)
Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná.
(97)
Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti.
IX.3.2 Splácení veřejného dluhu - posouzení opatření č. 3
(98)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23-27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88-95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál.
(99)
Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích.
(100)
Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti.
(101)
Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim.
(102)
Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný.
(103)
Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí.
(104)
Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou.
(105)
I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu.
(106)
Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací.
(107)
V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu.
(108)
Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75-77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie.
IX.3.2 Převod dluhu - opatření č. 1
(110)
Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení - viz výše uvedené body odůvodnění 14-16, 69-70 a 75-77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 - 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON.
(111)
Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře.
(112)
Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci.
(113)
S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78-82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace.
(114)
Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující:
(115)
Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București.
(116)
Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně.
(117)
Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31).
(118)
Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]-[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]-[100] milionů RON (představujících [10]-[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic.
(119)
V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007.
(120)
Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]-[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]-[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]-[40] milionů EUR.
Tabulka č. 2
Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace
Pohledávka
(v mil. EUR)
Příjmy celkem
(v mil. EUR)
Příjmy ČSH při 10,7 %
(v mil. EUR)
AVAS (věřitel)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministerstvo hospodářství (akcionář)
podíl
[0]-[10]
[0]-[10]
Stát celkem
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti.
(122)
Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků.
(123)
Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku.
(124)
Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(125)
Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty.
(126)
Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(127)
Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti.
(128)
Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci.
(129)
Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti.
(130)
Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 - srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit.
(131)
V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní.
(132)
Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.
Obrázek č. 1
Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
V analyzovaném období (leden 2008 - srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen - srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]-[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti.
(134)
Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku. Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital.
(135)
Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39).
(136)
Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj.
(137)
Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení.
(138)
S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.
Tabulka č. 3
Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období
Období
Počet akcií
Průměrná cena akcií
Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií)
Čistý dluh v tisících
RON
Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)
v tisících RON
Hodnota podniku na akcii
leden -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červen -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
srpen -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
září -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
říjen -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
listopad -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
prosinec -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
leden -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
únor -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
červen -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
srpen -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
září -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
říjen -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
listopad -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
prosinec -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
leden -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
březen -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
duben -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
květen -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
červen -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
červenec -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
srpen -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
září -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
říjen -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
listopad -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
prosinec -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
leden -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
únor -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
březen -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
duben -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
květen -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
červen -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
červenec -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
srpen -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.
Tabulka č. 4
Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim
Ceny akcií
Hodnota podniku na akcii
Střed
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Průměr
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vyvážený průměr
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení.
(141)
Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.
Tabulka č. 5
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu
Scénáře
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku na akcii (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Počet akcií před převodem
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v mil. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti.
(143)
Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby.
(144)
Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií.
(145)
Za třetí, budeme-li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně.
(146)
Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty.
(147)
Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu.
(148)
Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu.
(149)
Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý.
(150)
Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)
Tabulka č. 6
Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm
Účast před převodem dluhu
Účast po převodu dluhu
Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministerstvo hospodářství
54,81 %
[0]-[5] %
Stát celkem
54,81 %
[80]-[100]
(151)
Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]-[30] až [90]-[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]-[100]%) pohybující se v rozmezí [15]-[30] až [75]-[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.
Tabulka č. 7
Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku
Předpokládaný příjem státu
(v mil. EUR)
Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací
Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace
Porovnání
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Tržní hodnota vlastního kapitálu
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidace převod dluhu a privatizace
(152)
Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]-[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]-[30] milionů EUR oproti [10]-[30] milionům EUR).
(153)
Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012.
(154)
Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval.
(155)
V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe.
(156)
Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota.
IX.4. Závěry ke kritériu výhody
(157)
Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU.
X. ZÁVĚR
(158)
Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné.
(159)
Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(160)
Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012,
PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se oznámené státní záruky (opatření č. 2) ve prospěch společnosti Oltchim vzhledem k tomu, že Rumunsko své oznámení vzalo zpět a v dotčeném opatření nebude pokračovat.
Článek 2
Opatření č. 1, oznámené Rumunskem dne 17. července 2009 a pozměněné dne 22. června 2011, 9. září 2011, 21. října 2011 a 16. února 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Opatření č. 3, které Rumunsko provedlo v roce 2007, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 7. března 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 7. marca 2012
vo veci štátnej pomoci č. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
[oznámené pod číslom C(2012) 1369]
(Iba rumunské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2013/246/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s opatrením pomoci C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Rumunsko oznámilo 17. júla 2009 dve podporné opatrenia (ďalej len „oznámenie“) v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (ďalej len „Oltchim“ alebo „spoločnosť“): i) konverzia dlhu voči verejným orgánom vo výške 538 miliónov RON (približne 128 miliónov EUR (3)) na vlastné imanie a ii) štátna záruka pokrývajúca 80 % komerčného úveru vo výške 424 miliónov EUR. Rumunsko oznámilo tieto štátne podporné opatrenia z dôvodov právnej istoty, pričom tvrdilo, že nepredstavujú o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(2)
Pred prijatím tohto oznámenia podala 10. apríla 2008 spoločnosť PCC SE (ďalej len „PCC“) so sídlom v Duisburgu v Nemecku, ktorá v súčasnosti vlastní menšinový podiel 18,31 % v spoločnosti Oltchim, sťažnosť, v ktorej namieta, že plánovaná konverzia dlhu na vlastné imanie predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.
(3)
Komisia si po registrácii sťažnosti pristúpila vymenila korešpondenciu a informácie s rumunskými orgánmi, spoločnosťou Oltchim a navrhovateľom a pri niekoľkých príležitostiach sa stretla s rumunskými orgánmi a zástupcami spoločnosti Oltchim na jednej strane a so zástupcami navrhovateľa na druhej strane.
(4)
Komisia začala 15. septembra 2009 konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ so zreteľom na oznámené opatrenia (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rumunsko predložilo pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania 3. novembra 2009.
(5)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie29. decembra 2009 (4). Komisia vyzvala prostredníctvom listov z 21. decembra 2009 osem spoločností, ktoré sú potenciálne zainteresované na konaniach ako konkurenti spoločnosti Oltchim, aby predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.
(6)
Komisii boli doručené pripomienky od piatich tretích strán: od spoločnosti Vestolit GmbH & Co. KG (ďalej len „Vestolit“) listom z 26. januára 2010; od spoločnosti Ineos ChlorVinyls (ďalej len „Ineos“) listom z 26. januára 2010; od dvoch spoločností, ktoré požiadali o zachovanie mlčanlivosti o ich totožnosti (ďalej len „anonymné strany I a II“) listami z 27. januára 2010 a 28. januára 2010; a od pána Virgila Besteu, súkromnej osoby, listom z 29. januára 2010.
(7)
Tieto pripomienky boli poslané Rumunsku listom z 2. marca 2010. Rumunsko odpovedalo na uvedené pripomienky tretích strán listom z 8. apríla 2010.
(8)
Šiesta tretia strana, spoločnosť Firebird Management LLC (ďalej len „Firebird“) - investičný fond, ktorý v tom čase vlastnil 1,328 % akcií spoločnosti Oltchim - predložila informácie a pripomienky listami z 27. mája 2010 a 8. júla 2010. Pripomienky spoločnosti Firebird boli odoslané Rumunsku listami z 25. júna 2010 a 27. júla 2010.
(9)
Navrhovateľ PCC predložil informácie o prípade listami zo 6. mája 2010, 18. mája 2010, 19. mája 2010, 28. mája 2010, 13. júna 2010, 18. júna 2010, 22. júla 2010, 6. augusta 2010, 2. septembra 2010, 18. októbra 2010, 9. apríla 2011 a 14. apríla 2011. Okrem týchto podaní PCC odoslal početné informácie týkajúce sa tejto veci, ktoré v zásade obsahovali rôzne novinové články a iné prevažne verejne dostupné informácie.
(10)
Anonymné strany I a II (ktoré takisto pripomienkovali rozhodnutie o začatí konania a ktoré požiadali o zachovanie mlčanlivosti o ich totožnosti) predložili okrem toho ďalšie informácie 21. septembra 2010, 22. februára 2011, 28. februára 2011, 26. júla 2011 a 28. októbra 2011.
(11)
Komisia odoslala pripomienky uvedené v odôvodneniach 9 a 10 Rumunsku, keď obsahovali nové informácie a argumenty a boli relevantné pre súčasný postup, listami z 25. júna 2010, 2. augusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. októbra 2010 a 23. novembra 2011.
(12)
Rumunsko reagovalo na ďalšie predložené pripomienky listami z 30. júla 2010, 2. septembra 2010, 12. októbra 2010, 26. októbra 2010, 23. novembra 2010 a 7. decembra 2011. V súvislosti s vecou predložilo aj doplňujúce informácie listami z 29. marca 2011, 14. apríla 2011, 27. júla 2011, 9. septembra 2011 a 21. septembra 2011.
(13)
V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania sa uskutočnili viaceré rokovania v Bruseli medzi útvarmi Komisie a rumunskými orgánmi: 30. júna 2010, 15. júla 2010, 19. mája 2011 a 12. septembra 2011. Útvary Komisie sa takisto stretli pri niekoľkých príležitostiach so zástupcami navrhovateľa PCC.
(14)
Listom z 22. júna 2011 rumunské orgány stiahli svoje oznámenie zo 17. júla 2009 o štátnej záruke na úver vo výške 424 miliónov EUR. Takisto Komisiu informovali, že trvajú na svojom oznámení vo veci konverzie dlhu na vlastné imanie.
(15)
Rumunská vláda 10. augusta 2011 schválila memorandum, ktorým poverila zástupcov ministerstva hospodárstva, obchodu a podnikateľského prostredia, AVAS (5) a Oltchim, aby uzavreli dohovor podľa súkromného práva medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom by spoločnosť uznala vzniknuté úroky z verejného dlhu od 1. januára 2007.
(16)
Listom z 9. septembra 2011 rumunské orgány oznámili, že Oltchim a AVAS mali v úmysle uzatvoriť uvedený dohovor podľa súkromného práva a že AVAS by konvertovala aj takto vzniknuté úroky na vlastné imanie spolu s kapitálovým dlhom.
(17)
Rumunský predseda vlády Emil Boc listom z 21. októbra 2011 oznámil pevný záväzok rumunskej vlády v plnom rozsahu sprivatizovať spoločnosť Oltchim vrátane celého kapitálového podielu verejných orgánov po konverzii dlhu. Vyhlásenie o privatizácii sa malo zverejniť koncom marca 2012 a privatizácia mala byť ukončená do konca mája 2012. Nový rumunský predseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu listom zo 16. februára 2012 znovu potvrdil tieto záväzky.
(18)
Rumunsko predložilo dodatočné pripomienky a informácie listami z 12. októbra 2011 a 23. decembra 2011.
(19)
Z listov uvedených v odôvodneniach 17 a 18 vyplýva, že Rumunsko upravilo oznámenie týkajúce sa opatrenia č. 1 v tom zmysle, že po konverzii dlhu voči verejným orgánom vo výške 538 miliónov RON malo dôjsť k privatizácii výsledného akciového podielu spoločnosti Oltchim a že konverzia musí byť posúdená v súvislosti s následnou privatizáciou.
II. SÚVISLOSTI
II.1. Spoločnosť
(20)
Oltchim je veľký rumunský petrochemický výrobca, ktorý sa zaoberá výrobou PVC, hydroxidu sodného, chlóru, DEHP a polyéterových polyolov. Hlavným výrobkom spoločnosti je PVC (momentálne tvorí približne 37,5 % jej celkovej produkcie) s podielom na trhu EÚ 2,1 % v roku 2008 (6). Oltchim patrí k najväčším petrochemickým spoločnostiam v Rumunsku a juhovýchodnej Európe a vyrába 78 druhov 40 základných chemických výrobkov. Spoločnosť vyváža približne 80 % výroby do Európy a mimo nej.
(21)
Oltchim je hlavný priemyselný zamestnávateľ v rumunskom regióne Vâlcea, ktorému sa poskytuje pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. K 15. októbru 2011 mala spoločnosť 3 470 zamestnancov (7). Z dôvodu súčasnej náročnej finančnej situácie spoločnosť v decembri 2011 dočasne prepustila 1 000 zamestnancov a v januári 2012 (8) ďalších 993 zamestnancov.
(22)
Spoločnosť začala podnikať v roku 1966, v roku 1990 prešla reorganizáciou a v roku 1997 bola kótovaná na rumunskej burze cenných papierov. Rumunský štát (momentálne prostredníctvom ministerstva hospodárstva) drží kontrolný podiel 54,8 % spoločnosti. Hlavným menšinovým akcionárom je spoločnosť PCC, ktorá je zároveň navrhovateľom v tomto konaní a takisto vlastní kapitálový podiel vo výške 18,31 % v spoločnosti Rokita SA, poľskom konkurentovi spoločnosti Oltchim. Zvyšné akcie spoločnosti vlastnia Nachbar Services Ltd (14,02 %), rôzne fyzické osoby (11,04 %) a iné právnické osoby (1,81 %).
II.2. Udalosti pred pristúpením Rumunska do EÚ
II.2.1 Pôvod verejného dlhu
(23)
V období rokov 1992 - 2008 Oltchim celkovo investovala približne 371 miliónov EUR do modernizácie svojej výrobnej linky (z toho sa 118,8 milióna EUR investovalo v rokoch 2007/2008). Oltchim uzavrela v súvislosti s určitými z týchto investícií počas obdobia rokov 1995 - 2000 súbor 12 zmlúv o komerčných úveroch v celkovej hodnote približne 171 miliónov DEM plus 60 miliónov USD. Úvery boli kryté štátnymi zárukami vydanými ministerstvom financií.
(24)
Vzhľadom na to, že Oltchim nebola schopná úvery splácať, počnúc novembrom 1999 banky vyzývali na poskytnutie štátnych záruk.
(25)
Ministerstvo financií uskutočnilo v rokoch 1999 až 2002 platby na základe výziev na poskytnutie záruk. Na takto vyplatené sumy z dôvodu aktivovania štátnych záruk v rokoch 1999 a 2002 si účtovalo značný úrok a penále, pohybujúce sa v rozpätí 0,15 % až 0,3 % denne, t. j. 54 % - 110 % ročne (9).
(26)
V júni 2002 dosiahol dlh spoločnosti Oltchim voči ministerstvu financií pochádzajúci zo štátnych záruk vrátane úroku a penále, ktoré sa naň vzťahovali, sumu 303 miliónov RON (približne 72 miliónov EUR). V tom čase sa táto suma previedla z ministerstva financií na rumunskú agentúru AVAS (10) poverenú vymáhaním verejného dlhu a bola konsolidovaná v USD, aby sa zachovala hodnota dlhu v hyperinflačnom prostredí, pričom výsledná suma bola 91 miliónov USD.
(27)
AVAS nemala podľa rumunskej legislatívy (GEO 51/1998) špecifický mandát na uplatňovanie úrokov a penále na verejný dlh, ktorý mala vymáhať od dlžných spoločností.
II.2.2 Konverzia dlhu v roku 2003
(28)
Prvý pokus o privatizáciu spoločnosti sa uskutočnil v roku 2001, keď AVAS rokovala a podpísala so spoločnosťou Exall Resources zmluvu o predaji podielu štátu v spoločnosti. Zmluva o predaji bola zrušená z dôvodu neschopnosti kupujúceho splniť si platobné záväzky a nezaručenia technologických/ekologických investícií do spoločnosti z jeho strany.
(29)
Druhý pokus o privatizáciu spoločnosti Oltchim sa uskutočnil v októbri 2003, keď rumunská privatizačná agentúra APAPS uverejnila oznámenie o predaji podielu štátu. Potenciálni investori boli informovaní, že verejný dlh bude konvertovaný na vlastné imanie s cieľom zvýšiť zaujímavosť spoločnosti pre potenciálnych investorov.
(30)
Keďže potenciálny investor (Rompetrol) a menšinoví akcionári napadli konverziu dlhu z roku 2003 na rumunských súdoch, privatizačná ponuka bola začiatkom novembra 2003 zrušená. Napriek tomu bol v novembri 2003 dlh agentúry AVAS v hodnote 95 miliónov USD (t. j. prevedených 91 miliónov USD a ďalšie platby, ktoré uskutočnilo ministerstvo financií na základe uplatnenia záruk, prevedené na AVAS od júna 2002) rovnajúci sa 322 miliónom RON konvertovaný na vlastné imanie rozhodnutím valného zhromaždenia akcionárov spoločnosti Oltchim (na ktorom mali väčšinu hlasov štátni zástupcovia). Verejný podiel v spoločnosti Oltchim sa tak zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V novembri 2005 obchodný súd vo Vâlcea zrušil rozhodnutie valného zhromaždenia spoločnosti Oltchim o konverzii dlhu s odôvodnením, že konverzia dlhu sa vykonala bez toho, aby sa menšinovým akcionárom umožnilo takisto sa zúčastniť na navýšení kapitálu.
(32)
Rumunská vláda vydala v júni 2006 mimoriadne nariadenie (11), ktorým poverila zástupcov štátu, aby na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Oltchim hlasovali proti podaniu odvolania proti súdnemu rozhodnutiu, ktorým sa zrušila prvá konverzia dlhu, a aby sa prijali potrebné kroky na zvrátenie tejto konverzie. Rozsudok súdu o zrušení konverzie dlhu nadobudol právoplatnosť v auguste 2006. Zníženie vlastného kapitálu sa účinne uskutočnilo v novembri 2007. Dlh vyplývajúci zo zrušenia konverzie dlhu sa znovu zaznamenal na účty v jeho historickej hodnote 95 miliónov USD, takže sa následne rovnal sume 317 miliónov RON.
II.2.3 Ďalší rast dlhu
(33)
Po prvom prevode dlhu v júni 2002 agentúre AVAS pokračovalo ministerstvo financií v období od júna 2002 do decembra 2006 v uhrádzaní platieb na základe štátnych záruk, ktoré boli aktivované v novembri 1999. Počas obdobia rokov 2003 - 2006, keď bola konverzia dlhu z roku 2003 stále platná, celková hodnota dodatočných platieb vykonaných ministerstvom financií na základe aktivovaných záruk dosiahla 191 miliónov RON. Ministerstvo financií v rámci uplatnenia dohovoru uzatvoreného v júni 2002 medzi ministerstvom financií a agentúrou AVAS o prevode verejného dlhu previedlo na AVAS, v následných splátkach po skutočných platbách vykonaných na základe záruk, všetky tieto pohľadávky. AVAS takisto konsolidovala tieto pohľadávky v USD, ktoré v roku 2006 dosiahli celkovo 60 miliónov USD.
(34)
Celkový dlh spoločnosti Oltchim voči agentúre AVAS teda predstavoval v deň pristúpenia Rumunska do EÚ 1. januára 2007 sumu 60 miliónov USD (12).
II.3. Udalosti po pristúpení Rumunska do EÚ
II.3.1 Vývoj dlhu
(35)
Oltchim uhrádza od 1. januára 2007 všetky platby týkajúce sa externých úverov. Ministerstvo financií odvtedy nevykonalo žiadne dodatočné platby v rámci štátnych záruk.
(36)
Suma prenesenej konverzie dlhu vo výške 95 miliónov USD bola v novembri 2007 zaznamenaná do účtovníctva spoločnosti Oltchim a pripočítaná k 60 miliónom USD spojených s ďalšími platbami, čo predstavuje celkový verejný dlh 155 miliónov USD (508 miliónov RON). Tento verejný dlh vo výške 155 miliónov USD sa v účtovníctve spoločnosti Oltchim uvádza v RON (t. j. 508 miliónov RON). Tento dlh denominovaný v USD sa odvtedy v účtovníctve spoločnosti Oltchim vykazuje v RON a suma sa v rumunskej mene nezmenila, pretože pri každom novom intervale výkazníctva vykázala spoločnosť v súvahe historickú hodnotu v RON (13), ktorá bola zakaždým vyššia ako vtedy uplatniteľná hodnota, keďže RON sa postupne voči USD zhodnocoval.
(37)
Ako výnimka zo všeobecného pravidla stanoveného zákonom GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27) na základe článku 2 ods. 2 mimoriadneho nariadenia vlády č. 45/2006 (ďalej len „GEO 45/2006“) AVAS účtovala v roku 2007 za obdobie rokov 2003 - 2006 úrok vo výške 29,9 milióna RON pri jednoročnej sadzbe LIBOR (14) na vklady v USD za pohľadávky spoločnosti Oltchim, ktoré na ňu previedlo ministerstvo financií a ktoré boli predmetom konverzie dlhu v roku 2003.
(38)
V dôsledku toho v novembri 2007 dosiahla celková suma, ktorú Oltchim dlhovala agentúre AVAS, 155 miliónov USD (508 miliónov RON) plus 29 miliónov RON, spolu teda 538 miliónov RON. V ďalšej časti sa v tomto rozhodnutí odkazuje na dlh v RON, keďže oznámená konverzia dlhu je takisto denominovaná v RON.
II.3.2 Druhá konverzia dlhu
(39)
V januári 2007 rumunský parlament ratifikoval mimoriadne nariadenie vlády GEO 45/2006 prostredníctvom zákona 30/2007, ktorým bola AVAS poverená, aby zrušila prvú konverziu dlhu, a udelil jej mandát na vykonanie druhej konverzie, tentokrát aj s dodržaním prioritných práv menšinových akcionárov.
(40)
Tento druhý pokus o konverziu dlhu na vlastné imanie bol však napadnutý novým hlavným menšinovým akcionárom, spoločnosťou PCC, ktorá sa odmietla zúčastniť na tejto operácii.
(41)
PCC získala podiel 1,2 % v spoločnosti Oltchim za 7,5 milióna EUR v máji 2007, t. j. po dátume nadobudnutia právoplatnosti rozsudku vnútroštátneho súdu, ktorým sa zrušila prvá konverzia dlhu, pretože Oltchim ani rumunské úrady sa neodvolali. Keď sa konverzia dlhu vrátila do účtovníctva spoločnosti, podiel PCC vo výške 1,2 % sa zvýšil na 12 % (15).
(42)
PCC podala v apríli 2008 sťažnosť Komisii, v ktorej tvrdila, že konverzia dlhu predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri odôvodnenie 2).
(43)
Rumunské orgány sa s cieľom zabezpečiť súlad s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ rozhodli získať schválenie štátnej pomoci od Komisie pred vykonaním druhej konverzie dlhu a opatrenie oznámili.
II.4. Súčasná situácia spoločnosti Oltchim
(44)
Rumunské orgány argumentujú, že po zrušení konverzie dlhu z roku 2003 v roku 2006 sa znovu snažili privatizovať spoločnosť s dlhom v rokoch 2006 a 2008. Podľa rumunských orgánov nemal za týchto podmienok žiaden investor záujem o kúpu.
(45)
Okrem toho podľa rumunských orgánov spoločnosť čelí od roku 2008 týmto ťažkostiam: i) zastavenie dodávok kľúčových surovín od hlavného dodávateľa Arpechim; ii) negatívny vplyv na čistú hodnotu aktív spoločnosti spôsobený obnovou značného dlhu po zrušení konverzie dlhu z roku 2003 v novembri 2007; iii) nedostatočná kapitalizácia spoločnosti spôsobená aj zrušením konverzie dlhu; a napokon iv) účinky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy.
(46)
Oltchim zaznamenala v účtovnom období 2008 prevádzkovú stratu 71 miliónov RON (17 miliónov EUR), čistú stratu 226 miliónov RON (54 miliónov EUR) a akumulované straty dosiahli 1,367 miliardy RON (325 miliónov EUR). Po tom, čo bol uzavretý hlavný dodávateľ etylénu Arpechim v novembri 2008, fungovala spoločnosť na 45 % kapacity a približne tretina zamestnancov bola dočasne prepustená.
(47)
Akcie spoločnosti Oltchim, ktoré dovtedy mala v držbe AVAS, boli koncom roku 2008 prevedené do portfólia ministerstva hospodárstva.
(48)
Oltchim nakúpila v decembri 2009 aktíva (zariadenie na výrobu etylénu) od svojho predchádzajúceho dodávateľa Arpechim za [0] - [10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/inventár [10] - [20] miliónov EUR. Podľa rumunských orgánov bola kúpa financovaná zálohovými platbami zákazníka. Arpechim obnovil prevádzku v máji 2011.
(49)
Z finančných účtov spoločnosti Oltchim za rok 2009 k 31. decembru 2009 vyplynula prevádzková strata 26 miliónov EUR (109 miliónov RON), čistá strata 52,4 milióna EUR (220 miliónov RON), akumulované straty 377 miliónov EUR (1,584 miliardy RON) a záporné vlastné zdroje vo výške 112 miliónov EUR (469 miliónov RON).
(50)
Finančné účty spoločnosti Oltchim 31. decembra 2010 vykazovali prevádzkový zisk 56 miliónov EUR, čistý zisk 32 miliónov EUR (220 miliónov RON) a akumulované straty 383 miliónov EUR. Pozitívny prevádzkový a čistý výsledok bol spôsobený skutočnosťou, že aktíva spoločnosti Arpechim kúpené za [0] - [10] EUR boli opätovne ocenené na [80] - [100] miliónov EUR a rozdiel bol zaznamenaný v účtovníctve ako „zisk z výhodnej kúpy“.
(51)
Šesťmesačné finančné účty (17) spoločnosti Oltchim 30. júna 2011 vykázali prevádzkovú stratu 7,4 milióna EUR a čistú stratu 17,4 milióna EUR, akumulované straty 401 miliónov EUR a záporné vlastné zdroje vo výške 358 miliónov EUR (bez zohľadnenia dlhu voči agentúre AVAS).
III. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(52)
Komisia začala 15. septembra 2009 konanie vo veci formálneho zisťovania, pokiaľ ide o dve podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim oznámené Rumunskom v júli 2009:
-
opatrenie č. 1: konverzia dlhu v celkovej hodnote 538 miliónov RON (približne 128 miliónov EUR) a
-
opatrenie č. 2:„akcionárska záruka“ pokrývajúca 80 % komerčného úveru vo výške 424 miliónov EUR na ďalšie investície do modernizácie. (Rumunsko stiahlo svoje oznámenie týkajúce sa opatrenia č. 2 listom z 22. júna 2011.)
(53)
Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa napriek argumentom Rumunska oznámeným podporným balíkom nepriznala neoprávnená výhoda pre spoločnosť a či nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(54)
V rozhodnutí o začatí konania sa okrem toho určila ako možná ďalšia štátna pomoc skutočnosť, že štát od 1. januára 2007 neúčtoval úrok a/alebo penále na existujúci verejný dlh (označený ako „opatrenie č. 3“).
(55)
Nakoniec Komisia má pochybnosti o tom, či by sa opatrenia mohli považovať za zlučiteľné so ZFEÚ na základe príslušných pravidiel štátnej pomoci, ak sa zistí, že predstavujú štátnu pomoc.
IV. PRIPOMIENKY RUMUNSKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA
(56)
Rumunské orgány vo svojej reakcii na rozhodnutie o začatí konania trvali na tom, že žiadne z troch opatrení nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže správanie rumunského štátu bolo v súlade s trhovými zásadami.
(57)
Rumunsko trvalo najmä na tom, že oznámené opatrenia (konverzia dlhu a akcionárska záruka) by spoločnosti Oltchim zabezpečili obnovu ziskovosti vyriešením otázky nedostatočnej kapitalizácie a poskytnutím potrebných zdrojov na účel jej stratégie rastu. Rumunsko okrem toho zdôraznilo, že Komisia musí zohľadniť dvojitú úlohu štátu ako akcionára a zároveň veriteľa spoločnosti Oltchim.
(58)
Nakoniec Rumunsko trvalo na tom, že opatrenie č. 3 nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa správanie štátu so zreteľom na nevymáhanie predchádzajúceho dlhu vzťahovalo výhradne na plánovanú konverziu dlhu, a že pokiaľ ide o tento dlh, rumunské orgány sa stále správali v súlade s tým, čo by sa v podobnej situácii rozhodol urobiť trhový subjekt.
V. PRIPOMIENKY OD ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(59)
Spoločnosť Vestolit vyjadrila v pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania z 26. januára 2010 znepokojenie vyplývajúce zo štátneho podporného balíka oznámeného Rumunskom v júli 2009. Vestolit sa považuje za konkurenta spoločnosti Oltchim, keďže obe strany sú aktívne vo výrobe PVC. Podľa spoločnosti Vestolit by žiadny súkromný investor nepodporil investičný program zameraný výhradne na nákup a renováciu zastaraného zariadenia spoločnosti Arpechim na výrobu etylénu.
(60)
Spoločnosť Ineos argumentovala v liste z 21. januára 2010, že na základe informácií vyplývajúcich z rozhodnutia o začatí konania sa zdá, že Oltchim je firma v ťažkostiach, a preto je nepravdepodobné, že by súkromný investor v jej prospech podnikol podobné podporné opatrenia ako rumunský štát. Spoločnosť Ineos upriamila pozornosť aj na skutočnosť, že európsky trh s PVC je charakteristický značnou nadmernou kapacitou, a preto môže prípadná pomoc akémukoľvek účastníkovi trhu veľmi narúšať trh.
(61)
Pripomienky predložené spoločnosťou Firebird z 28. mája 2010 majú podobný obsah ako tie, ktoré uviedli predchádzajúce zainteresované strany.
(62)
Ďalší konkurent spoločnosti Oltchim, anonymná strana I, predložila takisto pripomienky listom z 28. januára 2010 v podobnom zmysle ako pripomienky uvedené spoločnosťami Vestolit a Ineos. Takisto zdôrazňuje, že prevádzkovú pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú so ZFEÚ a zrejme neexistujú žiadne iné dôvody na zlučiteľnosť v prípade spoločnosti Oltchim.
(63)
Anonymná strana II argumentovala listom z 27. januára 2010, že všetky podporné opatrenia uvedené v rozhodnutí o začatí konania predstavujú nezlučiteľnú pomoc. Táto anonymná strana II takisto uviedla, že:
a)
štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 sa po pristúpení Rumunska do EÚ stále využívali, konkrétne do 31. októbra 2009, a preto by sa od dátumu pristúpenia mali považovať za novú pomoc;
b)
ťažkosti, ktorým spoločnosť Oltchim čelila od aktivovania štátnych záruk v novembri 1999, sú spôsobené štrukturálnymi problémami spoločnosti (nesprávne riadenie, zlé výbery podnikateľských stratégií, nedostatočná skutočná a účinná reštrukturalizácia);
c)
nadobudnutie spoločnosti Arpechim je v rozpore s podnikateľskými záujmami spoločnosti Oltchim; v budúcnosti totiž nebude vytvárať zisk;
d)
následné platby, ktoré uskutočňovalo ministerstvo financií počas obdobia od júna 2002 do decembra 2006 na základe aktivovaných štátnych záruk, dokazujú, že spoločnosť Oltchim bola počas celého uvedeného obdobia v ťažkostiach;
e)
Rumunsko sa skutočne snažilo sprivatizovať spoločnosť iba raz, v roku 2001, a nasledujúce „neúspešné“ pokusy o privatizáciu v rokoch 2003 a 2006 boli iba stratégiou na nevymáhanie verejného dlhu;
f)
podnikateľský plán, ktorý je podkladom podporného balíka oznámeného v júli 2009, nebol dôveryhodný, najmä pokiaľ ide o analýzu citlivosti a očakávanú návratnosť investície;
g)
štát by utrpel významnú stratu podporením takéhoto rozsiahleho investičného programu, keďže očakávané výnosy z privatizácie spoločnosti Oltchim by nepokryli náklady na podporné opatrenia;
h)
so zreteľom na skutočnosť, že oznámené opatrenia predstavovali štátnu pomoc, Rumunsko malo navrhnúť pre spoločnosť Oltchim reštrukturalizačný plán, ktorý by umožnil posúdiť zlučiteľnosť pomoci podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (18).
(64)
PCC upriamila neskôr počas konania pozornosť Komisie na skutočnosť, že v júni 2010 rumunská agentúra pre ochranu životného prostredia uložila spoločnosti Oltchim ekologickú pokutu vo výške 14,34 milióna EUR z dôvodu oneskoreného vrátenia certifikátov CO2 za rok 2009 (19) Podľa názoru PCC možné nevymáhanie pokuty predstavovalo ďalšiu štátnu pomoc pre spoločnosť. V liste od spoločnosti Firebird z 8. júla 2010 sa takisto uvádza otázka ekologickej pokuty.
(65)
V októbri 2010 a októbri 2011 PCC takisto informovala Komisiu, že štátny dodávateľ elektrickej energie SC Electrica SA (ďalej len „Electrica“) a iní verejní veritelia (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dodávateľ soľného roztoku a vápenca, a spoločnosť SC CET Govora SA, dodávateľ priemyselnej pary) majú voči spoločnosti Oltchim podstatné nároky s upraveným kalendárom splácania.
VI. PRIPOMIENKY RUMUNSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(66)
Rumunsko sa vo svojej odpovedi z 8. apríla 2010 na pripomienky zainteresovaných strán do značnej miery odvoláva na oznámenie a predchádzajúce predložené pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania.
(67)
Rumunsko najmä tvrdilo, že na rozdiel od toho, čo jedna z tretích strán tvrdí, nadobudnutie a renovácia petrochemických aktív spoločnosti Arpechim zahŕňa celú potrebnú reštrukturalizáciu a je nevyhnutná pre dlhodobú životaschopnosť spoločnosti a že možno očakávať, že prevádzka integrovanej platformy petrochemickej jednotky Oltchim-Arpechim bude vytvárať zisky.
(68)
Rumunsko vo svojej argumentácii takisto opakuje, že prijaté opatrenia na vymáhanie pohľadávok voči spoločnosti Oltchim nepredstavujú pre Oltchim žiadnu výhodu. Rumunsko takisto trvalo na svojom zámere sprivatizovať spoločnosť Oltchim.
VII. STIAHNUTIE OZNÁMENIA O ŠTÁTNEJ ZÁRUKE (OPATRENIE Č. 2)
(69)
Podľa článku 8 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (20) môže členský štát po rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stiahnuť oznámenie pred tým, ako Komisia prijme rozhodnutie o povahe pomoci oznámeného opatrenia. Komisia v takom prípade ukončí konanie rozhodnutím o vyhlásení veci za bezpredmetnú.
(70)
Rumunské orgány stiahli oznámenie o štátnej záruke (pokrývajúcej 80 % úveru do 424 miliónov EUR). Preto pokiaľ ide o opatrenie č. 2, skúmanie Komisie sa teda stalo bezpredmetným.
VIII. STANOVISKO RUMUNSKA PO STIAHNUTÍ OPATRENIA Č. 2
VIII.1. Úprava opatrenia č. 1 - zámer Rumunska privatizovať
(71)
Vo februári 2011 sa vyžiadal spoločný preventívny finančný asistenčný program EÚ/Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) na podporu oživenia hospodárskeho rastu v Rumunsku so zameraním na štrukturálne reformy a zároveň zlepšením fiškálnej udržateľnosti a konsolidovaním finančnej stability. V máji 2011 Rada prijala rozhodnutie (21) o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Rumunsku vo výške do 1,4 miliardy EUR. V marci 2011 MMF schválil novú preventívnu dohodu o pohotovostnom úvere (22) pre Rumunsko. MMF poskytuje na základe tejto dohody Rumunsku finančnú pomoc vo výške 3 090,6 milióna SDR (3,5 miliardy EUR) na nasledujúce dva roky. Financovanie je podmienené tým, že Rumunsko splní súbor cieľov na zníženie rozpočtového deficitu, ktoré sú spresnené v liste o úmysle predloženom rumunskými orgánmi a premietnutom v Technickom memorande o porozumení (ďalej len „TMP“) Cieľom TMP je okrem iného znížiť nedoplatky a straty štátnych podnikov. Rumunsko sa v liste o úmysle a TMP z 2. decembra 2011 (23) zaviazalo vyhlásiť verejnú súťaž na privatizáciu spoločnosti Oltchim do konca apríla 2012.
(72)
Po tomto došlo počas roka 2011 k viacerým verejným vyhláseniam rumunských orgánov, v ktorých rumunská vláda oznámila svoj úmysel sprivatizovať Oltchim.
(73)
Rumunsko takisto oznámilo svoj záväzok o privatizácii spoločnosti Oltchim Komisii. Presnejšie povedané, rumunský predseda vlády Emil Boc oznámil listom z 21. októbra 2011 adresovanom podpredsedovi Joaquínovi Almuniovi, že Rumunsko má záväzok sprivatizovať spoločnosť Oltchim v celom rozsahu (vrátane podielu, ktorý je predmetom konverzie dlhu) do mája 2012. Po menovaní novej vlády v Rumunsku 9. februára 2012 nový predseda vlády Mihai Razvan Ungureanu opätovne potvrdil tento záväzok listom zo 16. februára 2012.
(74)
Rumunsko so zreteľom na svoje rozpočtové obmedzenia už neplánuje ostať v pozícii vlastníka spoločnosti Oltchim a financovať potrebné investície prostredníctvom štátnej záruky, ale snaží sa predať svoj podiel v spoločnosti Oltchim.
VIII.2. Vývoj týkajúci sa opatrenia č. 3 - dohoda o úrokoch
(75)
Rumunské orgány listom z 9. septembra 2011 informovali Komisiu, že plánujú účtovať úrok na splatný dlh voči agentúre AVAS vo výške 538 miliónov RON od 1. januára 2007. Rumunsko takisto vysvetlilo, že by sa to uskutočnilo v rámci dohody o konverzii dlhu medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom by spoločnosť akceptovala splatný úrok. Rumunské orgány v tom istom liste naznačili, že takto vzniknutý úrok by sa mal takisto konvertovať na vlastné imanie spolu s hlavným verejným dlhom, ako sa oznámilo v rámci opatrenia č. 1.
(76)
Listom z 23. decembra 2011 rumunské orgány poskytli kópiu dohody podľa súkromného práva uzavretej 22. decembra 2011 medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom spoločnosť uznala úrok vzniknutý z verejného dlhu od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 v celkovej výške 511 miliónov RON. Rumunské orgány vysvetlili, že úrok bol vypočítaný ako zložený úrok, pri ktorom sa ako úrok z omeškania za príslušné obdobia použila najvyššia z úrokových sadzieb účtovaných komerčnými bankami na úvery účinne poskytnuté spoločnosti od 1. januára 2007 a s použitím príslušných referenčných a diskontných sadzieb Komisie. Tento prístup viedol k týmto príslušným úrokovým sadzbám a vzniknutému úroku k dlhu voči agentúre AVAS:
Tabuľka č. 1
Rozdelenie úroku účtovaného agentúrou AVAS za obdobie rokov 2007 - 2011
2007
2008
2009
2010
2011
Príslušná úroková sadzba
1.1. - 30.6. - 11,17 %
1.7. - 31.12. - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Výška úroku (zaokrúhlené na milióny RON)
58
87
129
114
123
Celkový úrok na dlh voči agentúre AVAS od roku 2007: 511 miliónov RON
(77)
Rumunské orgány v tej istej korešpondencii takisto uviedli, že prípravy na konverziu dlhu voči agentúre AVAS vo výške 538 miliónov RON plus vzniknutý úrok by sa mali začať, aby sa dodržal navrhovaný harmonogram privatizácie.
VIII.3. Argumenty Rumunska k zámeru privatizovať
(78)
Ako už bolo vysvetlené, rumunské orgány stiahli opatrenie č. 2 (pozri oddiel VII). Po stiahnutí oznámenia týkajúceho sa štátnej záruky rumunské orgány argumentovali, že súčasné opatrenie č. 1, t. j. konverzia dlhu voči agentúre AVAS na vlastné imanie vo výške 538 miliónov RON plus vzniknutý úrok súvisiaci s dlhom voči agentúre AVAS od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 vo výške ďalších 511 miliónov RON, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Rumunsko tvrdilo, že opatrenie by viedlo k udržaniu sa na trhu a ako také by nepriznávalo výhodu spoločnosti Oltchim. Presnejšie povedané, rumunské orgány argumentovali, že agentúra AVAS ako veriteľ bola v lepšej situácii v prípade konverzie celého dlhu na vlastné imanie a predaja celého podielu v spoločnosti v krátkodobom horizonte ako v prípade vymáhania dlhu, keďže trhová hodnota výsledného podielu AVAS v spoločnosti bola po konverzii dlhu vyššia ako hodnota, ktorú by AVAS získala likvidáciou spoločnosti.
(79)
Rumunsko predložilo poradnú správu vypracovanú spoločnosťou Raiffeisen Capital & Investment SA (ďalej len „poradná správa“) s cieľom preukázať, že najlepšou stratégiou štátu na maximalizovanie návratnosti je vykonať konverziu dlhu na vlastné imanie a následný krátkodobý predaj kombinovaných balíkov akcií.
(80)
V poradnej správe sa na jednej strane skúma hodnota pohľadávky agentúry AVAS v rámci scenára likvidácie a na druhej strane jej hodnota v rámci scenára konverzie dlhu a privatizácie.
(81)
Posúdenie likvidácie sa zakladá na dvoch správach o likvidácii (predchádzajúca správa spoločnosti Raiffeisen o likvidácii z februára 2011 a správa o likvidácii vypracovaná nezávislou poradenskou spoločnosťou Romcontrol SA Bucharest z marca 2011). Výsledok scenára konverzie dlhu a privatizácie pre štát bol odhadnutý na základe metódy hodnoty podniku, ktorá je jedným zo základných parametrov používaných na ocenenie podniku. (Podrobný opis použitých metodík a výsledok hodnotenia, ako aj ich kritické posúdenie Komisiou sa nachádzajú v oddiele IX.3.3.)
(82)
V správe sa dospelo k záveru, že konverzia celého dlhu na vlastné imanie by umožnila hladší a rýchlejší proces privatizácie spoločnosti a že finančný výsledok tejto možnosti je pre AVAS lepší ako možnosť likvidácie.
IX. POSÚDENIE
IX.1. Všeobecné aspekty
(83)
S cieľom overiť, či skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc, musí Komisia posúdiť, či spĺňajú kumulatívne podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V uvedenom ustanovení sa uvádza, že „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.
(84)
Komisia konštatuje, že so zreteľom na stiahnutie oznámenia týkajúceho sa opatrenia č. 2 (pozri oddiel VII) sa toto posúdenie týka len opatrení č. 1 a 3. Opatrenie č. 1 bolo upravené, keďže Rumunsko spojilo konverziu dlhu na vlastné imanie s privatizáciou spoločnosti Oltchim. Posúdenie tohto opatrenia sa preto vykonáva za predpokladu, že podiel vlastného imania, ktorý bude AVAS vlastniť po konverzii, sa okamžite predá súkromnému investorovi prostredníctvom spravodlivého, otvoreného a transparentného procesu predaja, ktorého cieľom je maximalizácia výnosov pre AVAS.
(85)
Komisia sa okrem toho domnieva, že otázka, či AVAS ako veriteľ poskytol neoprávnenú výhodu spoločnosti Oltchim tým, ako zaobchádzal s dlhom po 1. januári 2007, musí byť posúdená v súvislosti s GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27) a zákona 30/2007, ktorým bola AVAS poverená, aby opätovne vykonala konverziu dlhu, z hľadiska oznámenia konverzie dlhu Komisii - identifikovanej ako opatrenie č. 1 v rozhodnutí o začatí konania - a úpravy opatrenia č. 1 v dôsledku pochybností vyjadrených Komisiou a obmedzení vyplývajúcich z programu EÚ/MMF.
(86)
Komisia okrem toho poznamenáva, že zámer sprivatizovať spoločnosť v celom rozsahu do konca mája 2012, ktorý oznámili rumunské orgány listom z 21. októbra 2011 a opätovne potvrdili v liste od predsedu vlády Ungureanua zo 16. februára 2012, sa považuje za neoddeliteľnú súčasť opatrenia č. 1.
(87)
So zreteľom na ekologickú pokutu na jednej strane a nevyrovnané dlhy spoločnosti voči spoločnostiam Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA na druhej strane Komisia poznamenáva, že uvedené údajné opatrenia neboli súčasťou rozhodnutia o začatí konania. Z toho dôvodu nemôžu tvoriť súčasť tohto rozhodnutia. Komisia bude navrhovateľa včas informovať o ďalšom postupe v súvislosti s uvedenými tvrdeniami na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999.
IX.2. Právomoci Komisie pred pristúpením
(88)
Ako sa uvádza v oddiele V, anonymná strana II argumentovala, že niektoré štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim v období rokov 1995 - 2000 sa po pristúpení Rumunska do EÚ stále využívali, konkrétne do 31. októbra 2009, a preto by sa od dátumu pristúpenia mali považovať za novú pomoc. Komisia preto musí posúdiť opodstatnenosť uvedeného argumentu a jeho možné dôsledky na posúdenie oznámeného opatrenia.
(89)
Všeobecne platí, že článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa uplatňuje až počnúc dátumom pristúpenia. Výnimkou zo všeobecného pravidla je, keď opatrenia, ktoré boli zavedené pred pristúpením, zostanú v platnosti aj po ňom. Opatrenia zavedené v Rumunsku pred dátumom pristúpenia podľa zmluvy o pristúpení medzi Rumunskom a EÚ (24) z roku 2005, ktoré sú naďalej platné po pristúpení (1. januára 2007) a ktoré môžu predstavovať v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ štátnu pomoc a neklasifikujú sa ako štátna pomoc na účely nariadenia (ES) č. 659/1999 (25), sa majú považovať za potenciálnu novú pomoc počnúc dňom pristúpenia na účely uplatňovania článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
(90)
V druhom odseku bodu 2.1. prílohy V k Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska z roku 2005 (26) sa na základe článku 22 toho istého aktu o pristúpení stanovuje, že „všetky opatrenia, ktoré sa budú uplatňovať po dni pristúpenia a predstavujú štátnu pomoc a ktoré nespĺňajú vyššie uvedené podmienky, sa na účely uplatňovania článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES považujú po pristúpení za novú pomoc“.
(91)
Uvedené ustanovenie sa teda vzťahuje na opatrenia prijaté pred dátumom pristúpenia (1. januára 2007), ktoré sa uplatňujú aj po uvedenom dátume. Výraz „uplatňované po dátume pristúpenia“ bol vymedzený v súbore rozhodnutí Komisie (27) a vzťahuje sa na schémy a jednotlivé opatrenia, ktoré buď nie sú časovo obmedzené, alebo ak nie je presne vymedzený záväzok štátu - inak povedané, ide o prípady, keď presná expozícia štátu nie je k dátumu pristúpenia ešte známa. V súvislosti s uvedenými úvahami sa musí určiť, či boli štátne záruky poskytnuté v prospech spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 „uplatňované po dátume pristúpenia“ v zmysle, ktorý bol vymedzený v uvedenej rozhodovacej praxi. Na tento účel sa musí overiť, či došlo k situácii, v ktorej štátne záruky buď neboli časovo obmedzené, alebo pred dátumom pristúpenia nebola známa presná miera účasti štátu.
(92)
Komisia po preskúmaní podmienok, za ktorých boli vydané príslušné štátne záruky, poznamenáva, že predstavovali samostatné a individuálne, jednorazové opatrenia, pričom štát podporil spoločnosť pri prijímaní špecifikovaných úverov v určitých sumách a určitej dĺžke. Dátum ukončenia platnosti záruk sa stanovil pri ich poskytnutí, pretože sa v rámci záruk stanovilo obdobie platnosti do uplynutia podkladových úverov, ktoré bolo v podkladových úveroch presne vymedzené. Uvedené obdobie platnosti sa následne neupravovalo. Z toho dôvodu bol ich čas platnosti pri pristúpení naozaj obmedzený a stanovil sa v dátume pred pristúpením, a to vo chvíli, keď sa zmluva o úvere uzatvorila. Komisia musí preto poznamenať, že prvá zo situácií, v ktorých sa dané opatrenie klasifikuje ako „nová pomoc“ počnúc dňom pristúpenia, konkrétne jeho nedostatočné časové obmedzenie v deň pristúpenia, v tomto prípade nenastala.
(93)
Po druhé, maximálna záruka štátu bola stanovená v čase, keď boli záruky poskytnuté, keďže záruky sa vzťahujú len na konkrétny úver, na účel ktorého sú poskytnuté. Z tohto dôvodu sa takisto musí dospieť k záveru, že druhý prípad „uplatňovania po pristúpení“, konkrétne neznáma miera účasti štátu počnúc dňom pristúpenia, sa neuplatňuje.
(94)
Komisia okrem toho zistila, že štátne záruky boli aktivované pred dátumom pristúpenia. Štát sa od dátumu aktivovania stal zodpovedným za splatenie nevyrovnanej sumy úverov, ktoré boli prijaté s jeho zárukou, a naozaj, došlo k subrogácii štátu do záväzkov spoločnosti na splatenie príslušných úverov, čím sa v dôsledku toho stal veriteľom spoločnosti Oltchim v súvislosti so sumami uhradenými na základe záruk. Ako sa uvádza v oddiele II.2, platby vykonané na základe aktivovaných záruk prebiehali do roku 2006. Žiadne ďalšie platby sa po pristúpení v tejto súvislosti nevykonali, keďže spoločnosť Oltchim bola schopná obsluhovať zatiaľ nesplatenú časť úverov.
(95)
Z toho dôvodu treba dospieť k záveru, že štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 nemožno kvalifikovať ako novú pomoc v zmysle druhého odseku bodu 2.1. prílohy V Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska z roku 2005.
IX.3. Existencia pomoci: výhoda
IX.3.1 Test súkromného veriteľa
(96)
Rumunsko argumentuje, že oznámeným opatrením, ktoré sa skladá z konverzie verejného dlhu vo výške 1 049 miliónov RON na vlastné imanie s cieľom predaja výsledného verejného podielu krátko potom (do konca mája 2012), sa spoločnosti nepriznáva žiadna neoprávnená výhoda, pretože každý súkromný veriteľ by v podobnej situácii, v akej bol verejný veriteľ AVAS, zvolil radšej uvedenú metódu vymáhania dlhu ako likvidáciou spoločnosti, ktorá je pre verejného veriteľa finančne menej výhodná.
(97)
S cieľom zistiť, či sa oznámeným opatrením priznáva spoločnosti Oltchim neoprávnená výhoda, by Komisia mala posúdiť, či sa verejný veriteľ AVAS snažil o vymáhanie verejného dlhu s rovnakou starostlivosťou ako súkromný veriteľ snažiaci sa o maximalizovanie vymáhania dlhu, ktorý voči nemu existuje (28). V uvedenej súvislosti sa zohľadňuje skutočnosť, že prevodom verejného dlhu na AVAS sa o vymáhanie dlhu snaží inštitúcia, ktorá so spoločnosťou nemá žiadne iné vzťahy okrem vzťahu medzi veriteľom a jeho dlžníkom. V posúdení sa nezabúda na skutočnosť, že ministerstvo hospodárstva je verejným akcionárom spoločnosti Oltchim, zohľadňuje sa však, že verejný akcionár nezohráva žiadnu úlohu, pokiaľ ide o vymáhanie verejného dlhu, pretože je ňou poverený veriteľ AVAS. Komisia však konštatuje, že sa musia posúdiť aj účinky konverzie dlhu a následnej privatizácie na súčasného akcionára, t. j. ministerstvo hospodárstva, aby sa dospelo k záveru o tom, či je navrhovaná konverzia dlhu s následnou privatizáciou pre štát lepším finančným riešením ako úplná likvidácia spoločnosti.
IX.3.2 Vymáhanie verejného dlhu - posúdenie opatrenia č. 3
(98)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania zvážila, že dodatočný prvok štátnej pomoci môže vyplývať zo skutočnosti, že štát po pristúpení Rumunska do EÚ neúčtoval za dlh spoločnosti Oltchim po splatnosti žiadne úroky a/alebo penále za omeškané platby. Uvedený verejný dlh vyplýval z aktivovania štátnych záruk (pozri opis v odôvodneniach 23 - 27 a posúdenie štátnych záruk v odôvodneniach 88 - 95). Komisia zastávala v rozhodnutí o začatí konania názor, že nepripisovaním úroku alebo nevymáhaním verejného dlhu sa spoločnosti Oltchim priznala výhoda, keďže spoločnosť používala kapitál bezplatne.
(99)
S cieľom posúdiť, či sa Rumunsko správalo ako súkromný veriteľ, pokiaľ ide o nesplatený dlh vyplývajúci z aktivovania štátnych záruk, je potrebné posúdiť správanie rumunského štátu v období od roku 2007 dodnes na základe informácií dostupných rumunským orgánom v príslušných časových okamihoch.
(100)
Komisia v prvom rade konštatuje, že neúčtovanie úroku a penále od roku 2007 a do úpravy oznámenia o opatrení č. 1 vyplýva z GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27). Musí sa vnímať aj v súvislosti so zákonom 30/2007, ktorým sa poveruje agentúra AVAS, aby opätovne vykonala konverziu dlhu. Rumunské orgány v tom čase uvažovali o pokračovaní činností spoločnosti Oltchim a namiesto jej likvidácie plánovali ďalšie investície.
(101)
Komisia musí preto najskôr zistiť, či sa Rumunsko rozhodnutím z roku 2007 o vykonaní výmeny dlhu za kmeňové akcie namiesto snahy o vymáhanie dlhu a/alebo likvidáciu spoločnosti správala ako súkromný veriteľ. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Rumunsko presadzovalo stratégiu konverzie dlhu na vlastné imanie s cieľom, aby činnosti spoločnosti Oltchim pokračovali, od prvého (neúspešného) pokusu o túto konverziu v roku 2003. Správanie rumunských orgánov v uvedenej súvislosti bolo teda zhodné s ich predchádzajúcim správaním. Z reakcií trhu na predchádzajúce pokusy o privatizáciu, ako aj súdnych konaní menšinových akcionárov vyplýva, že trh veril v základnú životaschopnosť podnikania spoločnosti Oltchim.
(102)
Komisia okrem toho konštatuje, že Rumunsko malo k dispozícii aj podnikateľský plán (29) pre spoločnosť Oltchim, v ktorom uvádza, že spoločnosť je životaschopná.
(103)
V súvislosti s uvedenými prvkami sa Komisia domnieva, že rozhodnutie Rumunska v úlohe veriteľa vykonať konverziu dlhu na vlastné imanie a schválenie zákona v súlade s uvedenými súvislosťami, v ktorom sa nepočítalo s účtovaním úroku a penále za nesplatený dlh, keďže uvedený dlh by sa v akomkoľvek prípade zmenil na vlastné imanie, nebolo neodôvodnené.
(104)
Uvedená analýza nie je v rozpore so skutočnosťou, že sa Rumunsko pred vykonaním výmeny dlhu za kmeňové akcie snažilo o schválenie štátnej pomoci. Týmto si Rumunsko naozaj iba splnilo povinnosti podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Vzhľadom na ťažkosti s menšinovými akcionármi, ktoré Rumunsko predtým zaznamenalo a ktoré zaznamenávalo naďalej z dôvodu uplatňovania zákona 30/2007, sa javilo ako úplne logické snažiť sa o potvrdenie od Komisie, že plánovaná operácia nepredstavuje štátnu pomoc.
(105)
Z dôvodu posúdenia štátnej pomoci a uplatnenia povinnosti zachovať súčasný stav sa výmena dlhu za kmeňové akcie nakoniec oneskorila o päť rokov. Komisia si v tejto súvislosti v prvom rade všíma, že Rumunsko malo do polovice roka 2011 pevný zámer presadzovať expanzívnu investičnú stratégiu so zreteľom na spoločnosť Oltchim, ktorou sa zaoberalo niekoľko odborných štúdií (30). Ďalšie investície s cieľom obnoviť ziskovosť spoločnosť a zvýšiť jej hodnotu s cieľom jej privatizácie v strednodobom až dlhodobom horizonte a zároveň účtovať úrok z nesplateného verejného dlhu by boli v rozpore so stratégiou štátu.
(106)
Rumunsko v roku 2011 zmenilo stratégiu z dôvodu pochybností, ktoré Komisia vyjadrila v súvislosti s expanzívnou investičnou stratégiou v rozhodnutí o začatí konania, a najmä z dôvodu rozpočtových problémov a programu EÚ/MMF a rozhodlo sa sprivatizovať spoločnosť ihneď po výmene dlhu za kmeňové akcie. Týmto sa vzdalo pôvodných plánov na investovanie ďalších 424 miliónov EUR pred privatizáciou.
(107)
Účtovanie úroku z dlhu sa v rámci nového kontextu stalo pre štát citlivou stratégiou s cieľom maximalizovať vymáhanie dlhu, ktorý voči nemu existoval.
(108)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 75 - 77, k verejnému dlhu bol účtovaný ďalší zložený úrok, a to za obdobie od 1. januára 2007, prostredníctvom súkromnej dohody uzavretej v decembri 2011 medzi spoločnosťou Oltchim a agentúrou AVAS. Konkrétne sa na verejný dlh uplatňovali úrokové sadzby podľa toho, ktoré boli vyššie: referenčné hodnoty Komisie vzťahujúce sa na každé obdobie alebo úrokové sadzby uplatnené na súkromné úvery spoločnosti v tom istom období, ktoré možno považovať za primerané.
(109)
Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že spoločnosť Oltchim nezískala výhodu zo spôsobu, ktorým verejné orgány po pristúpení presadzovali vymáhanie verejného dlhu, ktorý sa teraz má konvertovať na vlastné imanie.
IX.3.3 Konverzia dlhu - opatrenie č. 1
(110)
Komisia musí takisto posúdiť, či sa opatrením č. 1, ktoré spočíva (po úprave oznámenia - pozri odôvodnenia 14 - 16, 69 - 70 a 75 - 77) v konverzii verejného dlhu v celkovej výške 1 049 miliónov RON na vlastné imanie a v krátkom čase v následnom predaji verejného podielu (privatizácia) v celom rozsahu, priznáva spoločnosti Oltchim akákoľvek neoprávnená výhoda. Celkový verejný dlh, ktorý sa má konvertovať na vlastné imanie, zahŕňa hlavný verejný dlh vlastnený privatizačnou agentúrou AVAS vo výške 538 miliónov RON a úrok vzniknutý k dlhu voči agentúre AVAS od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 vo výške 511 miliónov RON.
(111)
S cieľom posúdiť, či navrhovaná konverzia dlhu predstavuje nejakú neoprávnenú výhodu v prospech spoločnosti Oltchim, by sa malo určiť, či je konverzia dlhu naozaj najlepším mechanizmom na maximalizovanie vymáhania verejného dlhu, ako tvrdí Rumunsko. Komisia potrebuje prakticky určiť, či by hypotetický súkromný veriteľ v porovnateľnej situácii, v akej je privatizačná agentúra AVAS, ktorá je veriteľom spoločnosti Oltchim, takisto uprednostnil uvedený mechanizmus vymáhania dlhu pred inými dostupnými alternatívami vymáhania so zohľadnením skutočnosti, že dlžník čelí vážnym finančným ťažkostiam. Ministerstvo hospodárstva, súčasný akcionár spoločnosti Oltchim, nezohráva v súvislosti s vymáhaním verejného dlhu žiadnu úlohu, napriek tomu sa výsledky dvoch možných scenárov pre verejného akcionára takisto zohľadňujú v nasledujúcej analýze.
(112)
Rumunsko tvrdí, že vzhľadom na súčasnú situáciu spoločnosti (vážna nedostatočná kapitalizácia a nadmerná zadlženosť) je jedinou realistickou možnosťou, keby súkromný veriteľ v situácii porovnateľnej s tou, v ktorej je verejný veriteľ AVAS, i) likvidoval spoločnosť alebo ii) konvertoval dlh na vlastné imanie a následne predal celý vzniknutý podiel spoločnosti. Akýkoľvek súkromný veriteľ, ktorý by stál pred týmito možnosťami, by uprednostnil tú, ktorá maximalizuje vymáhanie nesplateného dlhu. Veriteľ by teda si teda vybral „konverziu dlhu s následnou privatizáciou“, ak by očakávaný výnos z privatizácie presiahol sumu, ktorá by sa mohla získať späť prostredníctvom likvidácie.
(113)
Rumunsko predložilo správu nezávislej poradnej spoločnosti (pozri odôvodnenia 78 - 82), v ktorej sa porovnávajú výsledky dvoch scenárov pre veriteľa, t. j. konverzia dlhu s následnou privatizáciou alebo likvidácia, s cieľom preukázať, že konverzia dlhu s následným predajom vzniknutých podielov prinesie veriteľovi vyššie výnosy ako likvidácia.
(114)
Komisia podrobne posúdila správu, aby overila, či jej výsledky obstoja v skúmaní a či skutočne preukázali, že konverziou dlhu na vlastné imanie sa AVAS správa ako súkromný investor. Po preskúmaní tejto správy Komisia konštatuje:
(115)
Hodnota pohľadávky AVAS v scenári likvidácie: posúdenie likvidácie sa zakladá na predchádzajúcej správe o likvidácii od spoločnosti Raiffeisen z februára 2011 a na správe o likvidácii vypracovanej nezávislou poradenskou spoločnosťou Romcontrol SA Bucharest z marca 2011.
(116)
Podľa rumunského práva spoločnosti, v ktorých štát vlastní podiel aspoň 50 % + 1 akcia, sa likvidujú podľa takzvaného „postupu osobitnej dobrovoľnej likvidácie“ ustanoveného mimoriadnym nariadením vlády 88/1997, rozhodnutím vlády 577/2002 a zákonom 137/2002. Podľa uvedeného postupu osobitnej dobrovoľnej likvidácie sa hodnota získaná správcom konkurznej podstaty z predaja aktív spoločnosti má použiť na pokrytie nesplatených dlhov spoločnosti podľa poradia, ktoré je stanovené zákonom 85/2006 (rumunský zákon o platobnej neschopnosti). V súlade s týmto sa musia výnosy z likvidácie používať na pokrytie dlhov v nasledujúcom poradí: 1. náklady na likvidáciu; 2. dlžné mzdy; 3. prednostný dlh (t. j. dlh zabezpečený zálohami, hypotékami a inými osobitnými výsadami); 4. rozpočtový dlh (dane a iné daňové povinnosti); 5. dlh voči ministerstvu financií z dôvodu aktivovaných štátnych záruk; 6. dlh vyplývajúci z verejných úverov; 7. bežný (nezabezpečený) dlh; 8. akcionári. V tomto prípade by bola AVAS v tretej kategórii veriteľov (prednostní veritelia), ale zaradená až za niekoľkými (súkromnými) prednostnými veriteľmi spoločnosti Oltchim, keďže verejný dlh bol zabezpečený len čiastočne.
(117)
Poradenská spoločnosť Romcontrol odhadla likvidačnú hodnotu aktív spoločnosti Oltchim k 15. decembru 2010, pričom sa spoliehala na metódu čistých upravených aktív, v rámci ktorej sa zohľadňuje obmedzený čas expozície aktív určených na predaj na trhu (31).
(118)
Na základe výsledkov odhadov likvidačnej hodnoty aktív poradenskou spoločnosťou Romcontrol spoločnosť Raiffeisen odhadla výsledok pre veriteľa AVAS a pre štát ako akcionára so zohľadnením záväzkov spoločnosti k 31. decembru 2010 a jeho predbežných finančných výkazov k rovnakému dátumu („štúdia spoločnosti Raiffeisen o likvidácii z februára 2011“). V uvedenej štúdii sa odhaduje, že výnosy, ktoré sa majú získať z predaja aktív spoločnosti Oltchim, by umožnili vymáhanie približne [20] - [30] % celkových záväzkov spoločnosti. Veriteľ AVAS ako veriteľ s obmedzenou zárukou by vymohol približne [80] - [100] miliónov RON (čo predstavuje [10] - [30] % vtedajšej celkovej pohľadávky vo výške 538 miliónov RON). Vzhľadom na záporný rozdiel medzi likvidačnými výnosmi a záväzkami spoločnosti by štát v pozícii akcionára nezískal nič.
(119)
Spoločnosť Raiffeisen v októbri 2011 aktualizovala odhady likvidačnej štúdie z februára 2011, aby zohľadnila finančné údaje spoločnosti k 30. júnu 2011 a zahrnula úrok účtovaný počnúc januárom 2007 k verejnému dlhu.
(120)
Podľa aktualizovaného odhadu by AVAS ako veriteľ spoločnosti Oltchim s obmedzenou zárukou získala [100] - [120] miliónov RON z celkového dlhu spoločnosti (čo predstavuje [10] - [20] (32) celkovej pohľadávky, t. j. kapitálový dlh vo výške 538 miliónov RON plus úrok). Ministerstvo hospodárstva, verejný akcionár, by opäť nezískal nič. Suma, ktorú mala AVAS získať, bola následne 30. júna 2011 znížená (33) na jej súčasnú hodnotu. AVAS by tak v prípade likvidácie spoločnosti získala [10] - [40] miliónov EUR.
Tabuľka č. 2
Inkasovanie pohľadávky štátu v prípade scenára likvidácie
Pohľadávka
(v miliónoch EUR)
Inkasovaná suma spolu
(v miliónoch EUR)
Inkaso čistej aktuálnej hodnoty vo výške 10,7 %
(v miliónoch EUR)
AVAS (veriteľ)
209,4
[20] - [30]
[10] - [30]
Ministerstvo hospodárstva (akcionár)
podiel
[0] - [10]
[0] - [10]
Štát spolu
[20] - [30]
[10] - [30]
(121)
Uvedená suma sa potom musí porovnať s očakávaným výnosom z konverzie pohľadávky AVAS na vlastné imanie, po ktorej nasleduje privatizácia spoločnosti.
(122)
Hodnota pohľadávky AVAS v prípade scenára konverzie dlhu a privatizácie: v správe sa výsledok scenára konverzie dlhu a privatizácie pre štát odhadol na základe metódy hodnoty podniku (ďalej len „HP“), ktorá je jednou zo základných parametrov využívaných na ocenenie podniku.
(123)
Pokiaľ ide o použitie uvedenej metódy, Komisia konštatuje, že v zásade existuje niekoľko metód na odhadovanie hodnoty vlastného imania podniku.
(124)
Jednou z často používaných metód je metóda násobku EBITDA (zisk pred započítaním úrokov, daní a odpisov). Táto metóda umožňuje oceniť vlastné imanie podniku za rok X tak, že EBITDA za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu a odpočítaním čistého dlhu z výsledku.
(125)
Ďalšou metódou je analýza diskontovaných peňažných tokov. Voľné nominálne peňažné toky podniku na nasledujúce roky sa diskontujú na úrovni priemerných vážených nákladov kapitálu alebo WACC (34) a čistý dlh sa odpočíta od získanej hodnoty.
(126)
Treťou metódou je metóda násobku obratu. Umožňuje oceniť vlastné imanie podniku v roku X tak, že obrat za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu a odpočítaním čistého dlhu z výsledku.
(127)
Vo všetkých týchto metódach (budúca EBITDA, peňažný tok alebo obrat) sa používajú predpokladané hodnoty. V danom prípade nie je možné užitočne využiť všetky metódy odhadu, ktoré sú založené na plánovaných hodnotách v podnikateľskom pláne. Vzhľadom na plánovanú okamžitú privatizáciu spoločnosti budúcu podnikateľskú stratégiu spoločnosti bude schopný určiť len nový vlastník, a preto nie sú k dispozícii relevantné predpoklady podnikateľského plánu potrebné na používanie týchto metód, ani ich nemožno predpovedať (35). Keďže nový vlastník bude musieť v značnej miere investovať, na predvídanie budúcnosti sa nemôžu použiť ani výsledky spoločnosti z minulosti.
(128)
Komisia zastáva za uvedených okolností názor, že jediné dve dostupné metódy na odhadnutie hodnoty kombinovaného podielu rumunského štátu, t. j. agentúry AVAS a ministerstva hospodárstva, sú trhová kapitalizácia a HP. Treba poznamenať, že HP obsahuje aj parametre, ktoré sa používajú v rámci trhovej kapitalizácie.
(129)
Trhová kapitalizácia je vymedzená ako cena akcie vynásobená počtom vydaných akcií, z čoho vyplýva celková hodnota akcií spoločnosti v obehu. Táto metrika predstavuje verejný konsenzus v oblasti hodnoty vlastného imania spoločnosti a mohla by sa použiť ako náhrada verejnej mienky, pokiaľ ide o čistú hodnotu spoločnosti.
(130)
Trhová kapitalizácia spoločnosti Oltchim bola vypočítaná na základe jej ceny akcií zaznamenaných v období 44 mesiacov (2008 - august 2011) na Burze cenných papierov v Bukurešti (36). Uvedený interval je dostatočne dlhý, aby bol relevantný, a trhová kapitalizácia počas uvedeného obdobia je takisto dobrý ukazovateľ toho, čo je trh pripravený zaplatiť za spoločnosť.
(131)
Komisia v tejto súvislosti poznamenáva ako pozitívnu stránku skutočnosť, že cena akcií počas nedávneho obdobia máj - august 2011 bola vždy vyššia ako jej priemer za 44 mesiacov. Presnejšie povedané, kým vážený priemer za 44 mesiacov je 0,53 RON za akciu, cena akcie dosiahla v júli 2011 dokonca 2,05 RON (37). Údaje použité na stanovenie trhovej hodnoty sa teda môžu považovať za konzervatívne.
(132)
Komisia vzhľadom na vývoj cien akcií od septembra 2011 (posledný rozsah údajov použitý v štúdii spoločnosti Raiffeisen) poznamenáva ako pozitívnu stránku, že cena akcií v nedávnej minulosti (od polovice októbra 2011) výrazne narástla a bola dlhodobo vyššia ako vážený priemer vo výške 0,53 RON použitý vo vzorci trhovej kapitalizácie.
Graf č. 1
Vývoj ceny akcií spoločnosti Oltchim na Burze cenných papierov v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
Trhová kapitalizácia spoločnosti Oltchim počas sledovaného obdobia (január 2008 - august 2011) dosahovala pred plánovanou konverziou dlhu vážený priemer (38) 45 miliónov EUR a počas posledných troch sledovaného obdobia (jún - august 2011) bola dlhodobo nad úrovňou 100 miliónov EUR. Trhová kapitalizácia z tohto dôvodu jednoznačne presahuje likvidačnú hodnotu spoločnosti Oltchim ([10] - [40] miliónov EUR), čo predstavuje prvý náznak toho, že predaj podielu štátu by bol výhodnejší ako likvidácia spoločnosti.
(134)
Druhá metóda, ktorá sa môže použiť, je hodnota podniku (HP). HP je miera hodnoty spoločnosti, ktorá sa často používa ako alternatíva k priamej trhovej kapitalizácii, pretože sa považuje za metódu, ktorá poskytuje presnejšie vyjadrenie hodnoty firmy. HP je vymedzená ako suma trhovej kapitalizácie spoločnosti a jej čistého finančného dlhu. Uvedenú metódu použila spoločnosť Raiffeisen Capital.
(135)
Po výpočte trhovej kapitalizácie sa vypočítal ďalší prvok vo vzorci HP, čistý dlh, ako suma všetkých finančných dlhov spoločnosti (všetky úročené dlhy spoločnosti - konkrétne bankové úvery a záväzky po lehote splatnosti/s upraveným kalendárom splácania) (39).
(136)
V ďalšom kroku je potom možné vypočítať medián, priemer a vážený priemer HP a HP/akcia za 44-mesačné obdobie. V správe sa táto metóda použila v dvoch scenároch: s účtovaným úrokom na dlh podľa dohody a bez neho.
(137)
Komisia v tejto veci zastáva názor, že úrok účtovaný podľa dohody by sa nemal zohľadňovať na účely výpočtu hodnoty podniku (HP) z týchto dôvodov: ak sa dlh ceteris paribus zvýši, vlastné imanie klesá. Uvedené dva účinky majú opačné smerovanie a v zásade by nemalo dôjsť k zmene HP. Ak by trh vedel o úroku, zodpovedajúcim spôsobom by prispôsobil ceny akcií smerom nadol. V tomto prípade však bola suma úroku pridaná ex post a trh ju neočakával. Z toho dôvodu sú relevantné informácie, ktoré mal trh aktuálne k dispozícii v okamihu ocenenia.
(138)
Na základe uvedených úvah sa vypočítali nasledujúce hodnoty HP/akcia za sledované obdobie.
Tabuľka č. 3
Výpočet hodnoty HP/akcia spoločnosti Oltchim v sledovanom období
Obdobie
Počet akcií
Priemerná cena akcie
Trhová kapitalizácia (cena akcie × počet akcií)
Čistý dlh
v tisícoch RON
Hodnota podniku (trhová kapitalizácia plus čistý dlh)
v tisícoch RON
Hodnota podniku na akciu
jan. - 08
343 023 858
1,10
378
[1 200] - [1 400]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
feb. - 08
343 023 858
0,91
314
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
mar. - 08
343 023 858
0,81
279
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
apr. - 08
343 023 858
0,87
300
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
máj - 08
343 023 858
1,04
358
[1 300] - [1 500]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jún - 08
343 023 858
0,96
330
[1 300] - [1 500]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
júl - 08
343 023 858
0,72
247
[1 300] - [1 500]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
aug. - 08
343 023 858
0,63
216
[1 300] - [1 500]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
sep. - 08
343 023 858
0,47
160
[1 300] - [1 500]
[1 500] - [1 600]
[4] - [6]
okt. - 08
343 023 858
0,37
127
[1 300] - [1 500]
[1 500] - [1 600]
[4] - [6]
nov. - 08
343 023 858
0,21
71
[1 200] - [1 400]
]1 400] - [1 500]
[4] - [6]
dec. - 08
343 023 858
0,16
54
[1 400] - [1 600]
[1 400] - [1 500]
[4] - [6]
jan. - 09
343 023 858
0,15
51
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
feb. - 09
343 023 858
0,13
45
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
mar. - 09
343 023 858
0,15
53
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
apr. - 09
343 023 858
0,25
84
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
máj - 09
343 023 858
0,27
93
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
jún - 09
343 023 858
0,30
104
[1 400] - [1 600]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jul - 09
343 023 858
0,33
113
[1 400] - [1 600]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
aug. - 09
343 023 858
0,32
109
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
sep. - 09
343 023 858
0,28
96
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
okt. - 09
343 023 858
0,27
91
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
nov. - 09
343 023 858
0,23
79
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
dec. - 09
343 023 858
0,26
89
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jan. - 10
343 023 858
0,23
79
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
feb. - 10
343 023 858
0,22
77
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
mar. - 10
343 023 858
0,27
92
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
apr. - 10
343 023 858
0,31
105
[1 600] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[4] - [6]
máj - 10
343 023 858
0,22
76
[1 600] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[4] - [6]
jún - 10
343 023 858
0,21
71
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
júl - 10
343 023 858
0,18
62
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
aug. - 10
343 023 858
0,19
64
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
apr. - 10
343 023 858
0,19
66
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
okt. - 10
343 023 858
0,22
76
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
nov. - 10
343 023 858
0,22
75
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[4] - [6]
dec. - 10
343 023 858
0,20
69
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
jan. - 11
343 023 858
0,21
74
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
feb. - 11
343 023 858
0,26
88
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
mar. - 11
343 023 858
0,30
102
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
apr. - 11
343 023 858
0,44
152
[2 000] - [2 200]
[2 100] - [2 200]
[5] - [7]
máj - 11
343 211 383
0,77
265
[2 000] - [2 200]
[2 300] - [2 400]
[5] - [7]
jún - 11
343 211 383
1,61
551
[2 000] - [2 200]
[2 600] - [2 700]
[6] - [8]
júl - 11
343 211 383
2,05
702
[2 000] - [2 200]
[2 800] - [2 900]
[6] - [8]
aug. - 11
343 211 383
1,32
452
[2 000] - [2 200]
[2 600] - [2 700]
[6] - [8]
(139)
Medián, priemer a vážený priemer HP na akciu sa vypočítal na základe údajov obsiahnutých v tejto tabuľke.
Tabuľka č. 4
Medián, priemer a vážený priemer HP na akciu spoločnosti Oltchim
Cena akcie
Hodnota podniku na akciu
Medián
[0,10] - [0,30]
[4] - [6]
Priemer
[0,30] - [0,50]
[4] - [6]
Vážený priemer
[0,40] - [0,60]
[4] - [6]
(140)
HP (medián, priemer, vážený priemer) vypočítaný podľa uvedeného vysvetlenia sa môže použiť na stanovenie hodnoty podielu štátu „po konverzii dlhu“ odpočítaním dlhu spoločnosti, ktorý ostáva nesplatený po konverzii, z tejto HP; tento dlh ostane záväzkom spoločnosti, ktorý sa musí splatiť.
(141)
Výsledkom je trhová hodnota celkového vlastného imania, ako sa uvádza v tabuľke č. 5.
Tabuľka č. 5
Výpočet trhovej hodnoty vlastného imania na základy metódy HP
Výpočet trhovej hodnoty celkového vlastného imania po konverzii dlhu
Scenáre
HP založená na mediánovej cene akcií za 44 mesiacov
HP založená na priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP založená na váženom priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP/akcia (RON)
[4] - [6]
[4] - [6]
[4] - [6]
Počet akcií pred konverziou
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v miliónoch RON)
[1 700] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[2 000] - [2 100]
Čistý dlh po konverzii dlhu (v miliónoch RON)
[1 600] - [1 700]
[1 600] - [1 700]
[1 600] - [1 700]
Trhová hodnota vlastného imania (v miliónoch RON)
[100] - [200]
[200] - [300]
[400] - [500]
Trhová hodnota vlastného imania (v miliónoch RON)
[20] - [30]
[50] - [60]
[90] - [100]
(142)
Vzhľadom na čistý finančný dlh použitý v uvedenom výpočte by oba kroky výpočtu, konkrétne i) výpočet vzorca HP a ii) následné odpočítanie s cieľom získať trhovú hodnotu vlastného imania, mali byť v zásade založené na trhovej hodnote dlhu spoločnosti.
(143)
Komisia však v prvom rade konštatuje, že keďže s dlhom spoločnosti Oltchim sa neobchoduje a neexistuje miestny trh pre dlhové obchodovanie, je veľmi zložité určiť trhovú cenu za uvedený dlh. Namiesto toho by sa teoreticky mohla trhová hodnota dlhu určiť stanovením ratingu spoločnosti pred konverziou dlhu a po nej. Uvedený rating by sa potom mohol použiť na odhadnutie pravdepodobnosti zlyhania, ktorá môže byť zase použitá na odhadnutie trhovej hodnoty dlhu. Komisia usudzuje, že bez takýchto ratingov uvedené uplatnenie nie je možné a že chyby vyplývajúce z používania nesprávne odhadnutej trhovej hodnoty by boli značné.
(144)
Po druhé, ak sa by sa predpokladalo, že sa s čistým dlhom obchodovalo s tým istým diskontom z jeho účtovnej hodnoty pred výmenou a po nej, výsledky výpočtu by sa následkom toho vôbec nemenili, a to bez ohľadu na veľkosť diskontu. Akákoľvek zmena hodnoty čistého finančného dlhu by potom viedla k pomernej zmene hodnoty trhovej kapitalizácie s opačným znamienkom. Vplyv pripočítania účtovnej hodnoty dlhu alebo jej trhovej hodnoty je neutrálny, keďže hodnota dlhu sa najprv pripočíta, aby sa získala HP, a potom odpočíta, aby sa získala nová čistá hodnota aktív akcií.
(145)
Po tretie, za predpokladu, že sa so zvyšným dlhom po konverzii obchoduje s odlišným diskontom ako pred konverziou, zmysluplný výpočet by vyžadoval zohľadnenie skutočnosti, že by trhová hodnota zvyšného dlhu po výmene dlhu za kmeňové akcie bola pravdepodobne stále nižšia ako jeho účtovná hodnota, ale v každom prípade vyššia ako trhová hodnota pred výmenou dlhu. Bez existencie základu na stanovenie uvedených diskontov však nie je možné simulovať účinky zmeny uvedených diskontov, keďže by sa muselo meniť príliš veľa parametrov súčasne.
(146)
Na druhej strane Komisia konštatuje, že finančné výkazy spoločnosti Oltchim boli vypracované v súlade so štandardmi IFRS a kontrolované nezávislým audítorom KPMG. V týchto finančných výkazoch sa uvádzajú finančné záväzky v ich reálnej hodnote podľa ustanovení IAS 39. V IAS 39 sa vymedzuje reálna hodnota ako suma, za ktorú sa môže aktívum vymeniť alebo záväzok vysporiadať medzi informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi stranami za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. KPMG na základe tohto osvedčila, že reálna hodnota dlhodobého dlhu spoločnosti nie je značne odlišná od jeho účtovnej hodnoty.
(147)
Komisia na základe uvedených úvah zastáva názor, že je naozaj vhodné použiť účtovnú hodnotu dlhu s cieľom vypočítať trhovú hodnotu vlastného imania.
(148)
Komisia však s cieľom overiť odolnosť výpočtu okrem toho vykonala analýzu citlivosti, t. j. určila percentuálny rozdiel medzi účtovnou hodnotou a trhovou hodnotou čistého dlhu pred konverziou, ktorý by vyrovnal aktuálnu hodnotu podielu štátu po konverzii a likvidačnú hodnotu za predpokladu, že trhová hodnota dlhu bude po konverzii dlhu na vlastné imanie zodpovedať jej účtovnej hodnote. Uvedenú percentuálnu hodnotu možno považovať za určitý druh „odchýlky“ pre odhad trhovej hodnoty dlhu.
(149)
Komisia zastáva názor, že zo všetkých scenárov (HP založená na mediáne, priemere, váženom priemere) predstavuje vážený priemer najpresnejší scenár, keďže v uvedenom prípade sa hodnoty vážia objemom obchodovaných akcií. V prípade uvedeného scenára je uvedená odchýlka 15 %. Komisia dospela k záveru, že uvedená veľkosť odchýlky je dostatočne veľká na to, aby sa výpočet HP mohol považovať za založený na spoľahlivých údajoch.
(150)
Následne sa po výpočte trhovej hodnoty vlastného imania môže vypočítať hodnota vzniknutého podielu štátu z uvedenej trhovej hodnoty celkového vlastného imania na základe verejného podielu, ktorý bude po konverzii dlhu takýto (40):
Tabuľka č. 6
Podiel rumunského štátu v spoločnosti Oltchim pred plánovanou konverziou dlhu a po nej
Podiel pred konverziou dlhu
Podiel po konverzii dlhu
Dlh voči agentúre AVAS plus úrok predstavujú konvertovaný dlh
AVAS
0 %
[80] - [100] %
Ministerstvo hospodárstva
54,81 %
[0] - [5] %
Štát spolu
54,81 %
[80] - [100] %
(151)
Spoločnosť Oltchim bude mať v dôsledku konverzie hlavného dlhu voči agentúre AVAS plus úroku účtovaného podľa dohody trhovú hodnotu vlastného imania v rozpätí od [20] - [30] do [90] - [100] miliónov EUR, čo bude viesť k aktuálnej hodnote (41) kombinovaného verejného podielu ([80] - [100] %) [15] - [30] až [75] - [90] miliónov EUR. V tabuľke č. 7 sú zhrnuté a porovnané HP, ako boli posúdené v prípade všetkých scenárov, s hodnotami vzťahujúcimi sa na prípad likvidácie.
Tabuľka 7
Porovnanie konverzie dlhu a následnej privatizácie so scenármi likvidácie založenými na metóde HP
Očakávané výnosy štátu
v miliónoch EUR
Konverzia dlhu a okamžitá privatizácia
Čistá aktuálna hodnota výnosov získaných z likvidácie
Porovnanie
HP založené na mediánovej cene akcií za 44 mesiacov
HP založené na priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP založené na váženom priemere cien akcií za 44 mesiacov
Trhová hodnota vlastného imania
[20] - [30]
[45] - [60]
[90] - [100]
Trhová hodnota kombinovaného verejného podielu
[15] - [40]
[45] - [60]
[80] - [100]
Čistá aktuálna hodnota kombinovaného verejného podielu (98,44 %)
[15] - [40]
[30] - [50]
[75] - [90]
[10] - [40]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
Čistá aktuálna hodnota podielu agentúry AVAS (96,54 %)
[15] - [40]
[30]-[50]
[70] - [80]
[10] - [40]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
Čistá aktuálna hodnota podielu ministerstva hospodárstva (1,9 %)
[0] - [1]
[0] - [1]
[1] - [2]
[0] - [1]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
(152)
Vo všetkých posúdených scenároch HP získa verejný veriteľ AVAS aj verejný akcionár ministerstvo hospodárstva lepšie výsledky z konverzie dlhu s následnou privatizáciou ako z likvidácie spoločnosti. Podiel súčasného verejného akcionára, ministerstva hospodárstva, sa konverziou dlhu zníži, z čoho pre veriteľa AVAS vyplýva podiel vo výške [80] - [100] %. Ministerstvo však nemá dôvod namietať proti konverzii dlhu, keďže v prípade likvidácie by nezískalo za svoj podiel v spoločnosti nič. Verejný veriteľ AVAS by získal viac aj v prípade scenára s najnižšou odhadovanou HP ako v prípade rozhodnutia o likvidácii spoločnosti ([10] - [30] miliónov EUR v porovnaní s [10] - [30] miliónov EUR).
(153)
Na základe uvedených zistení možno dospieť k záveru, že ak sa spoločnosť sprivatizuje v plnom rozsahu krátko po konverzii dlhu, oznámené opatrenie (konverzia dlhu s následnou privatizáciou v plnom rozsahu) nepredstavuje výhodu pre spoločnosť Oltchim, keďže uvedené opatrenie umožňuje verejnému veriteľovi AVAS vymôcť viac, ako keby sa rozhodol dať spoločnosť do likvidácie. Komisia v tejto súvislosti vzala na vedomie záväzok rumunských orgánov (pozri odôvodnenia 17 a 73), že sprivatizujú spoločnosť v plnom rozsahu do 31. mája 2012.
(154)
Komisia sa domnieva, že kvantitatívne posúdenie na základe metódy trhovej kapitalizácie a metódy HP sa potvrdzuje aj nasledujúcimi dvoma argumentmi, ktoré nezávislý expert nevyčíslil.
(155)
Po prvé, posúdenie je založené na cene akcií na trhu. Keďže sa však podiel štátu v spoločnosti Oltchim predá ako jeden subjekt, nadobúdateľ bude schopný kontrolovať spoločnosť. Nadobúdateľ bude preto ochotný zaplatiť za podiel príplatok za nadobudnutie kontroly, čo je v prípade porovnateľných transakcií zvyčajné.
(156)
Po druhé, Komisia zaznamenala, že PCC bola ochotná zaplatiť v roku 2007 7,5 milióna EUR za skutočný podiel 12 % v spoločnosti Oltchim a v roku 2011 2,6 milióna EUR za ďalší podiel vo výške 3,6 % v spoločnosti Oltchim. Z toho na jednej strane vyplýva, že jeden súkromný investor sa domnieval, že sa hodnota spoločnosti Oltchim v roku 2011 v porovnaní s rokom 2007 zvýšila (keďže bol ochotný zaplatiť vyššiu cenu za akciu) a že na základe transakcie z roku 2011 by malo 100 % akcií hodnotu 73 miliónov EUR, čo je výrazne viac ako likvidačná hodnota.
IX.4. Závery týkajúce sa kritéria výhody
(157)
Na základe uvedených zistení, a to najmä preto, že: i) spoločnosť nezískala žiadnu neoprávnenú výhodu zo spôsobu, ktorým verejné orgány presadzovali vymáhanie verejného dlhu, ktorý je predmetom oznámeného opatrenia, a ii) konverzia dlhu ako taká nepriznáva spoločnosti žiadnu neoprávnenú výhodu, Komisia dospela k záveru, že v prípade tohto oznámenia (vyplývajúceho zo spojenia predchádzajúcich opatrení č. 1 a 3) nie je splnené kritérium výhody. V súvislosti s uvedeným zistením netreba analyzovať iné kumulatívne kritériá vo vymedzení pojmu štátnej pomoci vyplývajúce z článku 107 ods. 1 ZFEÚ na účely posúdenia opatrenia oznámeného v súčasnej dobe.
X. ZÁVER
(158)
Konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa so zreteľom na opatrenie č. 2 (štátna záruka) musí ukončiť ako bezpredmetné po stiahnutí oznámenia o uvedenom opatrení.
(159)
Opatrenie oznámené v súčasnej dobe (spojenie predchádzajúcich opatrení č. 1 a 3) nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(160)
Uvedený záver je založený na pevnom úmysle Rumunska predať svoj podiel v spoločnosti Oltchim v plnom rozsahu, ktorý je vyjadrený v liste predsedu vlády Emila Boca z 21. októbra 2011 a opätovne potvrdený v liste predsedu vlády Ungureanua zo 16. februára 2012,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o oznámenú štátnu záruku (opatrenie č. 2) v prospech spoločnosti Oltchim vzhľadom na to, že Rumunsko stiahlo svoje oznámenie a nebude ďalej presadzovať uvedené opatrenie.
Článok 2
Opatrenie č. 1 oznámené Rumunskom 17. júla 2009 a zmenené a doplnené 22. júna 2011, 9. septembra 2011, 21. októbra 2011 a 16. februára 2012 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 3
Opatrenie č. 3, ktoré Rumunsko zaviedlo v roku 2007, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.
V Bruseli 7. marca 2012