ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. srpna 2011
o státní podpoře C 39/09 (ex N 385/09) - Lotyšsko - Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils
(oznámeno pod číslem K(2011) 6043)
(Pouze lotyšské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/784/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Elektronickým oznámením ze dne 26. června 2009 oznámilo Lotyšsko v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) opatření poskytující veřejné financování na výstavbu přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils.
(2)
Dopisem ze dne 15. prosince 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na část opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. Lotyšské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 16. března 2010, 7. dubna 2010, 12. dubna 2010 a 14. dubna 2010.
(5)
Komise si vyžádala doplňkové informace o opatření dopisy ze dne 21. září 2010, 22. prosince 2010 a 18. března 2011. Lotyšské orgány požadované informace poskytly v dopisech ze dne 8. října 2010, 20. ledna 2011, 22. března 2011 a 31. března 2011.
(6)
Mezi útvary Komise a lotyšskými orgány se mimoto uskutečnila řada schůzek. Před těmito schůzkami a po jejich konání zaslaly lotyšské orgány doplňkové informace.
2. POPIS
2.1 PROJEKT
(7)
Cílem projektu je modernizace přístavní infrastruktury. Projekt sestává z níže uvedených dílčích projektů, které mají být realizovány v období 2010-2014:
a)
výstavba terminálu pro suchý náklad;
b)
výstavba kotviště č. 35;
c)
výstavba kotviště č. 12;
d)
rekonstrukce severního vlnolamu;
e)
vybagrování přístavního doku;
f)
výstavba přístupových železničních tratí;
g)
přestavba mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu;
h)
zpevnění břehů kanálu.
2.2 OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ
(8)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 (3) se Komise domnívala, že není nutné rozhodnout, zda veřejné financování vlnolamu, zpevnění břehů kanálu a přestavby mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU na úrovni přístavního orgánu, jelikož by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.
(9)
Pokud jde o veřejné financování bagrovacích prací a přístupových železničních tratí, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a prohlásila tuto podporu na úrovni přístavního orgánu za slučitelnou s vnitřním trhem.
(10)
Co se týká veřejného financování nového terminálu a dvou kotvišť, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo podporu na úrovni přístavního orgánu. Komise dospěla k závěru, že podpora pro přístavní orgán je slučitelná s vnitřním trhem.
(11)
Terminál pro suchý hromadný náklad a dvě kotviště budou provozovat soukromé subjekty. Za tímto účelem uzavře přístavní orgán s poskytovateli přístavních služeb koncesní smlouvy na dobu 35 let. V souvislosti s uzavřením koncesních smluv nebude uspořádáno nabídkové řízení. Koncesní poplatky, jež budou hradit vybraní poskytovatelé přístavních služeb, byly stanoveny předem na základě ocenění provedeného nezávislým odborníkem.
(12)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda cena koncese nezahrnuje státní podporu. Na základě informací, které byly v této fázi k dispozici, nemohla Komise vyvodit závěr, zda lze veřejné financování na úrovni tří držitelů koncesí na přístavní infrastrukturu specifickou pro uživatele považovat za podporu.
(13)
Komise rovněž zjistila, že koneční uživatelé budou mít přístup k nově vybudované infrastruktuře za nediskriminačních podmínek.
(14)
Předmětem formálního vyšetřovacího řízení byla proto pouze možná podpora na úrovni koncesionářů.
2.3 KONCESNÍ SMLOUVY
2.3.1 TERMINÁL PRO SUCHÝ NÁKLAD
(15)
Přístavní orgán hodlá uzavřít koncesní smlouvu na provozování nově vybudovaného terminálu s […] (4). Tento hospodářský subjekt v současnosti provádí činnosti v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal společnosti […], na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […].
(16)
Podle lotyšských orgánů hodlá společnost […] svou činnost rozšířit a využívat celé pronajaté území pro vlastní operace, a plánuje proto smlouvu o podnájmu ukončit.
(17)
Přístavní orgán rozhodl o vybudování nového terminálu a následném udělení koncese […], aby […] mohla v přístavu působit i nadále.
2.3.2 KOTVIŠTĚ Č. 35 PRO KAPALNÝ NÁKLAD
(18)
Podle lotyšských orgánů souvisí obnova kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils s touto konkrétní lokalitou kvůli omezením týkajícím se potřebné hloubky pro vjezd plavidel přepravujících kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(19)
Celé přilehlé území je v současnosti pronajato […]. Záměrem lotyšských orgánů je uzavřít koncesní smlouvu na provozování nového kotviště se společností […], jelikož ta v přístavu manipuluje s kapalným nákladem, a tudíž již vlastní zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, včetně hasicího zařízení.
2.3.3 KOTVIŠTĚ Č. 12 PRO BĚŽNÝ NÁKLAD A HROMADNÝ NÁKLAD
(20)
Jedním z uživatelů kotviště bude dceřiná společnost podniku […], která zamýšlí zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů, a to na základě dlouhodobé nájemní smlouvy s přístavním orgánem. Stavební moduly budou na vývozní trh přepravovány plavidly typu ro-ro.
(21)
Přeprava modulů z výrobního závodu ke kotvišti se bude uskutečňovat po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsaná trojstranná smlouva.
(22)
Podle lotyšských orgánů jsou […] a […] jedinými potenciálními provozovateli kotviště č. 12. Přístavní orgán původně zamýšlel koncesi udělit […].
2.4 DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ, POKUD JDE O POVAHU OPATŘENÍ JAKOŽTO PODPORY NA ÚROVNI KONCESIONÁŘŮ
2.4.1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(23)
V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že nebyla zcela splněna kritéria potřebná pro vyvození závěru, že při stanovení koncesních poplatků, jež mají být účtovány budoucím koncesionářům, přístavní orgán jednal jako soukromý investor.
(24)
Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o metodu použitou ke stanovení samotného koncesního poplatku, jakož i nezávislost odborného ocenění.
2.4.1.1 Metody použité přístavním orgánem ke stanovení koncesních poplatků
(25)
Nezávislý odborník, který ocenil koncesní poplatky, použil dvě různé metody, a to metodu založenou na porovnání s referenčními údaji a metodu založenou na příjmech. Co se týká kotviště pro kapalný náklad, odborník použil pouze příjmy.
(26)
Pokud jde o porovnání s referenčními údaji, Komise zjistila, že tato metoda byla založena především na existujících smlouvách v témže přístavu. Komise proto měla pochybnosti ohledně její spolehlivosti. Komise podotkla, že toto porovnání s referenčními údaji nemohlo být průkazné, jelikož nebyl k dispozici žádný důkaz, že na základě smluv použitých jako srovnávací měřítko je placen tržní koncesionářský poplatek. Komise mimoto uvedla, že v případě terminálu pro suchý náklad i kotviště č. 12 pro běžný a hromadný náklad byla analýza provedena na základě tří stejných koncesních smluv, navzdory skutečnosti, že tyto terminály se zjevně svým charakterem značně liší.
(27)
Co se týká přístupu založeného na příjmech, který byl použit při oceňování, Komise poznamenala, že v případě terminálu pro suchý hromadný náklad a kotviště č. 12 patrně nejsou zohledněny celé investiční náklady.
2.4.1.2 Nezávislost odborného ocenění
(28)
Komise uvedla, že rozhodnutí, které přijal přístavní orgán již v březnu 2006, prokazuje závazek přístavu udělit po dokončení stavebních prací koncesi na provozování kotviště č. 35 společnosti […]. V tomto rozhodnutí je podrobně popsána metoda výpočtu koncesního poplatku, která je založena na stejných zásadách jako nezávislé ocenění. Komise proto měla pochybnosti ohledně nezávislosti ocenění jako takového.
2.4.1.3 Závěr
(29)
Komise se domnívala, že veřejné financování výstavby terminálu a dvou kotvišť poskytuje (jak se zdá) selektivní hospodářskou výhodu provozovatelům dotyčné infrastruktury, a představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.4.2 SLUČITELNOST PODPORY
(30)
Komise zastávala předběžný názor, že jakákoli podpora poskytnutá koncesionářům představuje provozní podporu, jelikož je osvobozuje od nákladů, jež by jinak museli nést. Podle judikatury Soudního dvora je takováto provozní podpora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem (5).
3. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
3.1.1 KONCESIONÁŘI
(31)
Lotyšské orgány trvaly na tom, že tři provozovatele vybral přístavní orgán na základě objektivních kritérií a že tento výběr představoval s ohledem na provozovatele nově vybudované infrastruktury nejschůdnější alternativu.
3.1.1.1 Terminál pro suchý náklad
(32)
Přístavní orgán hodlá udělit koncesi na provozování terminálu pro suchý náklad společnosti […], která se zabývá především překládkou dřeva. Lotyšské orgány objasnily, že přítomnost […] v přístavu je nezbytná vzhledem k obzvláštnímu významu vývozu dřeva v této oblasti.
(33)
Jak bylo objasněno výše, společnost […] v současnosti poskytuje služby v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal […], a to na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […]. Vzhledem k tomu, že […] zamýšlí svou činnost rozšířit a využívat celý pronajatý prostor, přijal přístavní orgán v říjnu 2005 usnesení o výstavbě nového terminálu a následném udělení koncese na jeho provoz […] (viz příloha I).
(34)
Lotyšské orgány uvedly, že rozhodnutí o uzavření koncesní smlouvy s tímto konkrétním provozovatelem je založeno na objektivních, čistě obchodních důvodech. V tomto smyslu lotyšské orgány zdůraznily, že […] představuje s ohledem na provoz terminálu nejschůdnější řešení, jelikož tato společnost již vlastní zařízení potřebné pro manipulaci se suchým nákladem. Žádný jiný potenciální koncesionář mimoto neprojevil o provoz terminálu pro suchý náklad zájem. Lotyšské orgány zdůraznily, že je v zájmu přístavního orgánu zahájit jednání se všemi potenciálními stranami, které projeví zájem, zejména vzhledem k tomu, že značná část plochy v přístavu je dosud nevyužita.
(35)
Společnost […] již v přístavu překládá více než […] tisíc m3 ročně, a tudíž již vytvořila důležitou obchodní síť. Přístavní orgán se domnívá, že společnost bude schopna zachovat tento obrat nákladu i v budoucnu, a poskytne tak požadované záruky, pokud jde o zpětné získání investic uskutečněných přístavním orgánem.
3.1.1.2 Kotviště č. 35
(36)
Kotviště nahradí molo č. 1 pro překládku nebezpečného kapalného nákladu. Molo je v současnosti zastaralé, a proto jej nelze použít k manipulaci s nákladem. Jak bylo objasněno výše, obnovení kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils souvisí s touto konkrétní lokalitou vzhledem k bezpečnostním požadavkům a omezením týkajícím se potřebné hloubky pro plavidla přepravující kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(37)
Lotyšské orgány uvedly, že udělení koncese na provoz kotviště č. 35 jiné společnosti není v praxi možné právě kvůli umístění dotyčné infrastruktury v přístavu. V současnosti je celé přilehlé území přístavu pronajato […] (viz příloha II).
(38)
Mimoto se odkazovalo na podobnost s […], jelikož společnost […] již v přístavu Ventspils s kapalným nákladem manipuluje a provozovatel již vlastní veškeré zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, jež je pro provoz kotviště nezbytné.
3.1.1.3 Kotviště č. 12
(39)
Cílem projektu je zvýšit kapacitu pro manipulaci s běžným nákladem. Lotyšské orgány objasnily, že rozhodnutí o výstavbě kotviště souvisí s dlouhodobou smlouvou o nájmu pozemku, kterou přístavní orgán uzavřel s dceřinou společností podniku […]. Dceřiná společnost podniku […] hodlá zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů. Stavební moduly mohou být na vývozní trhy přepravovány pouze plavidly typu ro-ro.
(40)
Lotyšské orgány však zdůraznily, že před uzavřením nájemní smlouvy se společností […] se přístavní orgán zúčastnil různých nabídkových řízení, která uspořádali přepravci a potencionální koncesionáři kotviště č. 12, například […], avšak bezúspěšně.
(41)
Podle lotyšských orgánů lze přepravu modulů z výrobního závodu ke kotvišti uskutečnit pouze po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsána trojstranná smlouva.
(42)
Lotyšské orgány dále uvedly, že existují pouze dva potenciální provozovatelé kotviště, tj. […] a […]. V připomínkách podaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení lotyšské orgány objasnily, že koncesní smlouva na provoz kotviště bude uzavřena s […].
(43)
Vzhledem ke skutečnosti, že jediným způsobem přepravy stavebních modulů z výrobního závodu ke kotvišti č. 12 je přeprava přes území pronajaté […] (viz příloha III), považuje přístavní orgán […] za nejreálnější alternativu.
(44)
Lotyšské orgány mimoto zdůraznily, že povrchová plocha v oblasti přístavu, která sousedí s kotvištěm, neumožňuje skladování nákladu. Je proto nezbytné zajistit spolehlivé spojení s ostatními oblastmi přístavu, v nichž skladování možné je.
(45)
Uvádělo se rovněž, že kotviště bude vzhledem k umístění i jeho technickým parametrům sloužit přepravcům nacházejícím se v oblasti o rozloze 12 ha, a to bez ohledu na druh přepravovaného zboží.
3.1.2 OCENĚNÍ ODBORNÍKA
(46)
Pro každou koncesní smlouvu týkající se infrastruktury specifické pro uživatele byla provedena samostatná ocenění. Lotyšské orgány uvedly, že tato ocenění byla provedena v souladu s lotyšskými a mezinárodními normami oceňování.
(47)
Pokud jde o použitou metodu, lotyšské orgány zdůrazňují, že vzhledem k umístění a charakteristickým rysům přístavů Riga a Liepaja je porovnání s referenčními údaji (tzv. srovnávací přístup) zcela spolehlivé. Koncesní poplatky placené poskytovateli služeb, kteří působí v těchto přístavech, poskytly samotné přístavní orgány, a proto by měly být považovány za důvěryhodné.
(48)
Podle lotyšských orgánů by přezkoumaná ocenění založená na analýze peněžních toků měla rovněž rozptýlit pochybnosti Komise, pokud jde o jejich nezávislost.
(49)
V následujícím textu Komise popíše metodu, kterou odborník použil ke stanovení koncesních poplatků.
3.1.2.1 Terminál pro suchý náklad
(50)
Posouzení je založeno na těchto dvou metodách:
(51)
Porovnání je provedeno s ohledem na tři smlouvy, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku použil odborník opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky terminálů a přístup k veřejným službám.
(52)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Odhadce stanovil koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(53)
Přístup založený na příjmech je použit k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na nákladový prostor, bagrování a přístupové železniční tratě), a poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(54)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z používání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(55)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Finanční ukazatele odůvodňují koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně. Pokud průměrný obrat nákladu překročí […] tun ročně, může být koncesní poplatek minimální.
(56)
Vzhledem k tomu, že odhadovaný průměrný obrat nákladu činí […] tun ročně, dospěl nezávislý odhadce k závěru, že je odůvodněný roční koncesní poplatek v rozmezí od […] EUR do […] EUR za m2 ročně.
(57)
S přihlédnutím k oběma výše popsaným metodám stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(58)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(59)
Ocenění ze strany nezávislého odhadce proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku vypočítaného výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.2.2 Kotviště č. 35
(60)
Přístup založený na příjmech poskytuje finanční výhledy na období 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí stejné diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(61)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(62)
Na základě různých úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR do […] EUR za rok odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr příjmů a nákladů. Finanční ukazatele odůvodňují roční koncesní poplatek přesahující […] EUR za rok v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a vyšší než […] EUR ročně u očekávaného obratu ve výši […] tun ročně. V případě vyššího obratu nákladu může být koncesní poplatek minimální.
(63)
Vzhledem k 30leté době odepisování námořních kotvišť stanovil nezávislý odhadce hodnotu koncesního poplatku ve výši […] EUR ročně, tj. 1/30 (investičních nákladů kotviště bez bagrovacích prací.
(64)
V následující tabulce jsou uvedeny finanční výsledky projektu při obratu nákladu ve výši […] tun ročně s přihlédnutím ke koncesnímu poplatku ve výši […] EUR ročně. Ve výpočtu byly zohledněny celkové investiční náklady, včetně bagrovacích prací.
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(65)
Odhadce tudíž stanovil koncesní poplatek ve výši […] EUR ročně (místo původně předpokládaných […] EUR ročně).
3.1.2.3 Kotviště č. 12
(66)
Ocenění vychází ze dvou metod, tj. přístupu založeného na srovnatelných transakcích a přístupu založeného na příjmech.
(67)
Koncesní smlouva je za prvé porovnána se třemi smlouvami, které se pokládají za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. S přihlédnutím k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto tří smluv, použil odhadce za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky infrastruktury a přístup k veřejným službám.
(68)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Koncesní poplatek byl stanoven na […] EUR za m2 ročně.
(69)
Přístup založený na příjmech, použitý k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě), poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(70)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady, včetně veřejného financování.
(71)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Nezávislý odhadce dospěl k závěru, že finanční ukazatele odůvodňují (čistá současná hodnota je kladná) koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně u očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně.
(72)
Vzhledem k odhadovanému objemu ve výši […] tun ročně dospěl odhadce k závěru, že je odůvodněný koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně.
(73)
S přihlédnutím k výsledkům obou výše popsaných metod stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(74)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(75)
Ocenění nezávislých odhadců proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku, který byl stanoven výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.3. KONCESNÍ POPLATEK
(76)
Na základě ocenění, která provedl nezávislý odhadce, se lotyšské orgány rozhodly stanovit koncesní poplatky takto:
Koncesionář
Infrastruktura
Nezávislé ocenění
(částka za rok)
Koncesní poplatek
(částka za rok)
(…)
Terminál pro suchý náklad
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 35
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. POSOUZENÍ
4.1 EXISTENCE PODPORY
(77)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(78)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Aby bylo možno stanovit, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny výše uvedené podmínky. Konkrétně, finanční podpora:
a)
je poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
c)
narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž;
d)
ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
4.1.1 HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA
(79)
Podle judikatury (6) Soudního dvora výhoda pro koncesionáře neexistuje, pokud by soukromý investor v podobné situaci stanovil koncesní poplatek ve stejné výši.
(80)
Na počátku Komise podotýká, že v tomto případě byly koncesní poplatky stanoveny předem pomocí samostatných ocenění, která provedl externí odborník. Lotyšské orgány poskytly důkazy o tom, že odborník měl odpovídající vzdělání a zkušenosti.
(81)
Jak bylo popsáno výše, nezávislý odhadce porovnal vypočítané koncesní poplatky s koncesními poplatky stanovenými v případě tří smluv, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Vzhledem k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto smluv, použil nezávislý odborník za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty.
(82)
Komise však nemůže na základě dostupných informací zjistit, zda byly smlouvy pokládané za srovnávací měřítko uzavřeny na základě nabídkového řízení, ani nejsou v současnosti k dispozici údaje o tom, zda lze koncesní poplatky hrazené podle těchto smluv považovat za tržní cenu.
(83)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že porovnání není dostatečně spolehlivé, a nemůže proto postačovat k vyloučení hospodářské výhody poskytnuté koncesionářům.
(84)
Podle druhé metody, kterou použil nezávislý odhadce, zajistí koncesní poplatky a ostatní příjmy přístavního orgánu během 25 let uhrazení investičních nákladů infrastruktury a určitou míru návratnosti. Přístavní orgán se rozhodl stanovit koncesní poplatek u terminálu pro suchý náklad (ve výši […] EUR za m2 ročně místo […] EUR za m2 ročně) a kotviště č. 35 (ve výši […] EUR místo […] EUR ročně) ve výši podstatně překračující hodnotu, kterou doporučil odborník. Skutečná návratnost, kterou přístavní orgán očekává, je proto podstatně vyšší než hodnota vypočítaná odborníkem.
(85)
Komise proto vyvozuje závěr, že koncesní poplatek a ostatní příjmy přístavnímu orgánu umožní uhradit veškeré investiční náklady infrastruktury, včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě, a dosáhnout návratnosti, která je v souladu s návratností požadovanou soukromým investorem.
(86)
Komise mimoto uvádí, že v tomto případě nejsou k dispozici údaje o tom, že by přístavní orgán stanovil koncesní poplatky na úrovni, která nezajistí co nejvyšší příjmy.
(87)
Zahrnutí ustanovení o přezkumu navíc umožňuje koncesní poplatek pravidelně revidovat.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v daném případě lze vyvodit závěr, že koncesní poplatek stanovený výše popsaným způsobem neposkytuje držitelům koncese na infrastrukturu specifickou pro uživatele nepatřičnou výhodu.
(89)
Tímto rozhodnutím není v žádném případě dotčena případná další analýza Komise, pokud jde o pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek či jiné obecné zásady SFEU.
4.1.2 ZÁVĚR
(90)
Komise se domnívá, že veřejné financování infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils neposkytuje hospodářskou výhodu na úrovni koncesionářů, a opatření proto nezajišťuje vybraným poskytovatelům služeb příznivější soutěžní postavení ve srovnání s podniky, které s nimi soutěží.
(91)
Aby se opatření považovalo za státní podporu (7), musí být podle ustálené judikatury splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1. Jelikož opatření, které hodlají zavést lotyšské orgány, neposkytuje budoucím koncesionářům hospodářskou výhodu, podmínky potřebné k tomu, aby se považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, kumulativně nesplňuje.
5. ZÁVĚR
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že veřejné financování výstavby infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils nezahrnuje státní podporu na úrovni koncesionářů.
(93)
Toto rozhodnutí se týká pouze aspektů státní podpory a není jím dotčeno použití jiných ustanovení SFEU, zejména co se týká koncesí na služby,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Lotyšsko zamýšlí poskytnout přístavnímu orgánu v přístavu Ventspils na výstavbu terminálu pro suchý hromadný náklad, kotviště č. 12 a kotviště č. 35, nezahrnuje na úrovni koncesionářů státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 25. srpna 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 25. augusta 2011
o štátnej pomoci C 39/09 (ex N 385/09) - Lotyšsko - Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry v prístave Ventspils
[oznámené pod číslom K(2011) 6043]
(Iba lotyšské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2011/784/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),
keďže:
1. POSTUP
(1)
Elektronickou notifikáciou z 26. júna 2009 Lotyšsko oznámilo podľa článku 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) opatrenie týkajúce sa verejného financovania výstavby prístavnej infraštruktúry v prístave Ventspils.
(2)
Listom z 15. decembra 2009 Komisia informovala Lotyšsko o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o časť uvedeného opatrenia.
(3)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.
(4)
Komisii neboli doručené žiadne pripomienky od zainteresovaných strán. Lotyšské orgány listami zo 16. marca 2010, 7. apríla 2010, 12. apríla 2010 a 14. apríla 2010 predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.
(5)
Komisia listami z 21. septembra 2010, 22. decembra 2010 a 18. marca 2011 požiadala o ďalšie informácie o uvedenom opatrení. Lotyšské orgány poskytli požadované informácie v listoch z 8. októbra 2010, 20. januára 2011, 22. marca 2011 a 31. marca 2011.
(6)
Okrem toho sa uskutočnilo niekoľko stretnutí medzi útvarmi Komisie a lotyšskými orgánmi. Pred týmito stretnutiami aj po nich lotyšské orgány predložili ďalšie informácie.
2. OPIS
2.1. PROJEKT
(7)
Cieľom projektu je modernizácia prístavnej infraštruktúry. Projekt sa skladá z týchto čiastkových projektov, ktoré sa majú realizovať počas obdobia rokov 2010 - 2014:
a)
výstavba terminálu na suchý náklad;
b)
výstavba kotviska č. 35;
c)
výstavba kotviska č. 12;
d)
rekonštrukcia severného vlnolamu;
e)
bagrovacie práce v prístavnom bazéne;
f)
výstavba príjazdových železničných tratí;
g)
obnova prístavných miest na kotvenie plavidiel prístavných orgánov;
h)
opevnenie pobrežia kanálu.
2.2. ROZSAH PÔSOBNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA
(8)
Komisia sa vo svojom rozhodnutí z 15. decembra 2009 (3) domnievala, že nie je potrebné rozhodnúť, či verejné financovanie vlnolamu, opevnenia pobrežia kanálu a renovácie prístavných miest používaných plavidlami prístavných orgánov zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ na úrovni prístavných orgánov, keďže takáto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom.
(9)
Pokiaľ ide o verejné financovanie bagrovacích prác a výstavby príjazdových železničných tratí, Komisia sa domnievala, že zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a vyhlásila pomoc na úrovni prístavných orgánov za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
(10)
Pokiaľ ide o verejné financovanie nového terminálu a dvoch kotvísk, Komisia sa domnievala, že v tomto prípade ide o pomoc na úrovni prístavných orgánov. Komisia dospela k záveru, že táto pomoc prístavným orgánom je zlučiteľná s vnútorným trhom.
(11)
Terminál na suchý hromadný voľne uložený tovar a dve kotviská budú prevádzkovať súkromné strany. Prístavné orgány na tento účel uzavrú koncesné zmluvy s poskytovateľmi prístavných služieb na obdobie 35 rokov. Na udelenie koncesných zmlúv sa neuskutoční verejné obstarávanie. Koncesný poplatok, ktorý majú zaplatiť príslušní poskytovatelia prístavných služieb, sa predtým stanovil na základné ocenenia nezávislého experta.
(12)
Komisia vo svojom rozhodnutí z 15. decembra 2009 vyjadrila pochybnosti, či cena za koncesiu nebude zahŕňať štátnu pomoc. Na základe informácii, ktoré boli v tejto fáze k dispozícii, Komisia nemohla zaujať stanovisko k tomu, do akej miery možno verejné financovanie považovať za pomoc na úrovni troch držiteľov koncesie na prístavnú infraštruktúru zameranú na používateľa.
(13)
Komisia okrem toho zistila, že koncoví používatelia budú mať prístup k novovybudovanej infraštruktúre za nediskriminačných podmienok.
(14)
Predmetom konania vo veci formálneho zisťovania bola preto iba potenciálna pomoc na úrovni držiteľov koncesie.
2.3. KONCESNÉ ZMLUVY
2.3.1. TERMINÁL NA SUCHÝ HROMADNÝ VOĽNE ULOŽENÝ TOVAR
(15)
Prístavné orgány majú v úmysle udeliť koncesnú zmluvu na prevádzku novovybudovaného terminálu spoločnosti […] (4). Prevádzkovateľ v súčasnosti uskutočňuje manipuláciu s nákladom na pozemku, ktorý prístavné orgány prenajali spoločnosti […] na základe dohody o ďalšom prenájme uzavretej so spoločnosťou […].
(16)
Podľa lotyšských orgánov má spoločnosť […] v úmysle rozšíriť svoje činnosti a používať celý prenajatý pozemok na vlastné činnosti, a preto plánuje ukončiť dohodu o podnájme.
(17)
Prístavné orgány sa rozhodli vybudovať nový terminál a následne udeliť koncesiu spoločnosti […], aby spoločnosť […] mohla pokračovať vo svojich činnostiach v prístave.
2.3.2. KOTVISKO Č. 35 NA KVAPALNÝ NÁKLAD
(18)
Podľa lotyšských orgánov obnova kapacity kvapalných nákladov v prístave Ventspils súvisí s týmto konkrétnym miestom pre obmedzenia spojené s požadovanou hĺbkou na prijatie plavidiel s kvapalným nákladom primeranej tonáže.
(19)
Celý priľahlý pozemok má v súčasnosti v prenájme spoločnosť […]. Lotyšské orgány majú v úmysle udeliť koncesnú zmluvu na prevádzku nového kotviska spoločnosti […], keďže táto spoločnosť už manipulovala s kvapalným nákladom v prístave a vlastní požadované zariadenie na prekládku kvapalného nákladu vrátane hasiaceho zariadenia.
2.3.3. KOTVISKO Č. 12 NA NEŠPECIALIZOVANÝ A HROMADNÝ VOĽNE ULOŽENÝ NÁKLAD
(20)
Jedným z používateľov kotviska bude dcérska spoločnosť spoločnosti […], ktorá má v úmysle na pozemku prístavu postaviť závod na výstavbu modulov na základe zmluvy o dlhodobom prenájme pozemku uzavretej s prístavnými orgánmi. Stavebné moduly sa budú na vývozné trhy prepravovať plavidlami typu ro-ro.
(21)
Preprava modulov zo závodu na kotvisko sa bude uskutočňovať po železnici a po ceste pozdĺž pozemku všeobecného terminálu č. 2, ktorý prevádzkuje spoločnosť […]. Na tento účel sa po výstavbe kotviska podpíše trojstranná dohoda medzi spoločnosťami […], […] a prístavnými orgánmi.
(22)
Podľa lotyšských orgánov sú spoločnosti […] a […] jedinými potenciálnymi prevádzkovateľmi kotviska č. 12. Prístavné orgány mali pôvodne v úmysle udeliť koncesiu spoločnosti […].
2.4. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA, POKIAĽ IDE O CHARAKTER OPATRENIA AKO POMOCI NA ÚROVNI DRŽITEĽOV KONCESIE
2.4.1. EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI
(23)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zaujala predbežné stanovisko, podľa ktorého neboli úplne splnené kritériá potrebné na prijatie záveru, že prístavné orgány sa pri stanovovaní koncesných poplatkov, ktoré majú uhradiť budúci držitelia koncesie, správali ako súkromný investor.
(24)
Komisia vyjadrila pochybnosti o metodike používanej na stanovenie koncesného poplatku, ako aj o nezávislosti ocenenia, ktoré vykonal expert.
2.4.1.1. Metodika používaná prístavnými orgánmi na stanovenie koncesných poplatkov
(25)
Nezávislý expert, ktorý ocenil koncesné poplatky, použil dve rôzne metodiky - referenčné porovnávanie a výnosy. V prípade kotviska na kvapalný náklad expert použil iba metodiku výnosov.
(26)
Pokiaľ ide o referenčné porovnávanie, Komisia zistila, že vychádzalo najmä z platných zmlúv v rovnakom prístave. Komisia preto vzniesla pochybnosti o spoľahlivosti tohto porovnávania. Komisia konštatovala, že takéto referenčné porovnávanie nemôže viesť k záverom, pretože neexistovali náznaky, že podľa zmlúv používaných na referenčné účely sa uhrádzala trhová cena. Komisia okrem toho konštatovala, že analýza bola vypracovaná pre tri rovnaké koncesné zmluvy pre terminál na suchý hromadný voľne uložený tovar aj pre kotvisko č. 12 na nešpecializovaný a hromadný voľne uložený tovar, a to napriek skutočnosti, že tieto terminály sa svojím charakterom navzájom podstatne líšia.
(27)
Pokiaľ ide o prístup na základe výnosov na účely ocenenia, Komisia zistila, že v prípade terminálu na suchý hromadný voľne uložený tovar a kotviska č. 12 táto metodika úplne neodzrkadľuje investičné náklady.
2.4.1.2. Nezávislosť ocenenia expertom
(28)
Komisia konštatovala, že rozhodnutie, ktoré správna rada prístavu prijala už v marci 2006, bolo prejavom záväzku prístavu udeliť koncesiu na prevádzku kotviska č. 35 spoločnosti […] po dokončení stavebných prác. Metodika výpočtu koncesného poplatku, ktorá vychádza z rovnakých zásad ako nezávislé ocenenie, je podrobne rozpísaná v uvedenom rozhodnutí. Komisia preto vzniesla pochybnosti o nezávislosti samotného ocenenia.
2.4.1.3. Záver
(29)
Komisia sa domnievala, že verejné financovanie výstavby terminálu a dvoch kotvísk poskytuje selektívnu hospodársku výhodu prevádzkovateľom danej infraštruktúry, a preto predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
2.4.2. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI
(30)
Komisia zaujala predbežné stanovisko, že akákoľvek pomoc držiteľom koncesie bude predstavovať prevádzkovú pomoc, čím budú oslobodení od nákladov, ktoré by za normálnych okolností museli znášať. Podľa judikatúry Súdneho dvora je takáto prevádzková pomoc v zásade zlučiteľná s vnútorným trhom (5).
3. PRIPOMIENKY LOTYŠSKA
3.1.1. DRŽITELIA KONCESIE
(31)
Lotyšské orgány tvrdia, že troch prevádzkovateľov vybrali prístavné orgány na základe objektívnych dôvodov a že predstavujú najvhodnejšiu alternatívu ako prevádzkovatelia novovybudovanej infraštruktúry.
3.1.1.1. Terminál na suchý náklad
(32)
Prístavné orgány majú v úmysle udeliť koncesiu na prevádzku terminálu na suchý hromadný voľne uložený tovar spoločnosti […], ktorá sa bude zaoberať najmä prekládkou dreva. Lotyšské orgány to odôvodňujú tým, že prítomnosť spoločnosti […] v prístave je zásadná vzhľadom na osobitnú dôležitosť vývozu dreva v regióne.
(33)
Ako sa už uviedlo, spoločnosť […] poskytuje v súčasnosti služby manipulácie s nákladom na pozemku prenajatom prístavnými orgánmi spoločnosti […] na základe dohody o podnájme uzavretej so spoločnosťou […]. Keďže spoločnosť […] má v úmysle rozšíriť svoje činnosti a využívať celý prenajatý pozemok, správna rada prístavu prijala v októbri 2005 uznesenie o výstavbe nového terminálu a následnom udelení koncesie na jeho prevádzku spoločnosti […] (pozri prílohu I).
(34)
Lotyšské orgány tvrdia, že rozhodnutie udeliť koncesnú zmluvu tomuto konkrétnemu prevádzkovateľovi sa zakladá výlučne na objektívnych obchodných dôvodoch. Lotyšské orgány v tejto súvislosti zdôrazňujú, že spoločnosť […] predstavuje najvhodnejšie riešenie na prevádzku terminálu, keďže už vlastní zariadenie potrebné na manipuláciu so suchým nákladom. Okrem toho o prevádzku terminálu na suchý hromadný voľne uložený tovar neprejavil záujem žiadny iný potenciálny koncesionár. Lotyšské orgány zdôrazňujú, že je v záujme prístavných orgánov začať rokovania so všetkými potenciálne zainteresovanými stranami, a to predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že podstatná časť pozemku prístavu sa stále nevyužíva.
(35)
Spoločnosť […] už v prístave uskutočnila prekládku viac než […] tisíc m3 ročne, čím si založila spoľahlivú obchodnú sieť. Prístavné orgány sa domnievajú, že táto spoločnosť dokáže udržať tento obrat nákladu aj v budúcnosti a tak poskytuje požadované záruky, pokiaľ ide o návratnosť investícií, ktoré realizovali prístavné orgány.
3.1.1.2. Kotvisko č. 35
(36)
Kotvisko nahradí prístavné miesto č. 1 na prekládku nebezpečných kvapalných nákladov. Prístavné miesto je v súčasnosti zastarané, a preto sa nemôže využívať na manipuláciu s nákladom. Ako sa už uviedlo, obnova kapacity kvapalných nákladov v prístave Ventspils súvisí s týmto konkrétnym miestom kvôli požiadavkám na bezpečnosť a obmedzeniam spojeným s požadovanou hĺbkou na prijatie plavidiel s kvapalným nákladom primeranej tonáže.
(37)
Lotyšské orgány uvádzajú, že udelenie koncesie na prevádzku kotviska č. 35 inej spoločnosti nie je prakticky možné pre konkrétnu polohu danej infraštruktúry v rámci prístavu. V súčasnosti má celý priľahlý pozemok prístavu v prenájme spoločnosť […] (pozri prílohu II).
(38)
Okrem toho sa argumentuje tým, že podobne ako spoločnosť […], keďže aj spoločnosť […] už v prístave Ventspils realizovala manipuláciu s kvapalným nákladom, tento prevádzkovateľ vlastní všetky potrebné zariadenia na prekládku kvapalného nákladu, čo je nevyhnutné na prevádzku kotviska.
3.1.1.3. Kotvisko č. 12
(39)
Cieľom projektu je zvýšiť kapacitu vykládky nešpecializovaného nákladu. Lotyšské orgány to odôvodňujú tým, že rozhodnutie o výstavbe kotviska je spojené s uzavretím dohody o dlhodobom prenájme pozemku medzi prístavnými orgánmi a dcérskou spoločnosťou spoločnosti […]. Dcérska spoločnosť spoločnosti […] má v úmysle postaviť na pozemku prístavu závod na výstavbu modulov. Stavebné moduly sa na vývozné trhy môžu prepravovať iba plavidlami ro-ro.
(40)
Lotyšské orgány však zdôrazňujú, že pred uzavretím dohody o prenájme so spoločnosťou […] sa prístavné orgány zúčastnili na rôznych verejných obstarávaniach, ktoré organizovali nákladní dopravcovia a potenciálni koncesionári kotviska č. 12, napr. spoločnosť […], ale bez úspechu.
(41)
Podľa lotyšských orgánov je preprava modulov zo závodu možná iba po ceste a železnici, pozdĺž pozemku všeobecného terminálu č. 2, ktorý prevádzkuje spoločnosť […]. Na tento účel sa po výstavbe kotviska podpíše trojstranná dohoda medzi spoločnosťami […], […] a prístavnými orgánmi.
(42)
Lotyšské orgány okrem toho uvádzajú, že existujú iba dvaja potenciálni prevádzkovatelia kotviska, t. j. spoločnosti […] a […]. Pripomienkami predloženými v súvislosti s konaním vo veci formálneho zisťovania lotyšské orgány vysvetlili, že koncesná zmluva na prevádzku kotviska sa udelí spoločnosti […].
(43)
Keďže jediný spôsob, ako prepravovať stavebné moduly zo závodu do kotviska č. 12 vedie cez pozemok prenajatý spoločnosti […] (pozri prílohu III), prístavné orgány považujú spoločnosť […] za najrealistickejšiu alternatívu.
(44)
Lotyšské orgány okrem toho zdôrazňujú, že povrch pozemku, ktorý susedí s kotviskom, neumožňuje skladovanie nákladu. Je preto potrebné zabezpečiť spoľahlivé spojenie s inými časťami prístavu, v ktorých je skladovanie možné.
(45)
Okrem toho sa argumentuje tým, že vzhľadom na polohu kotviska, ako aj jeho technické parametre budú toto kotvisko využívať nákladní dopravcovia na rozlohe 12 ha bez ohľadu na druh nákladu, s ktorým sa manipuluje.
3.1.2. EXPERTNÉ OCENENIE
(46)
V súvislosti s každou koncesnou zmluvou na infraštruktúru zameranú na používateľa sa vykonali samostatné ocenenia. Lotyšské orgány tvrdia, že tieto ocenenia sa vykonali v súlade s lotyšskými štandardmi oceňovania a medzinárodnými štandardmi oceňovania.
(47)
Pokiaľ ide o použitú metodiku, lotyšské orgány zdôrazňujú, že vzhľadom na polohu a charakteristiku prístavov v mestách Riga a Liepaja je uplatnenie referenčného porovnávania (tzv. porovnávací prístup) úplne spoľahlivé. Koncesné poplatky uhrádzané poskytovateľmi služieb, ktorí pôsobia v týchto prístavoch, stanovili samotné prístavné orgány, a preto sa môžu považovať za dôveryhodné.
(48)
Podľa lotyšských orgánov by preskúmané ocenenia založené na analýze peňažného toku mali vyvrátiť pochybnosti Komisie o ich nezávislosti.
(49)
V ďalšej časti Komisia podrobne opíše metodiku, ktorú experti používajú na stanovenie koncesných poplatkov.
3.1.2.1. Terminál na suchý náklad
(50)
Posúdenie sa zakladá na týchto dvoch metódach:
(51)
Uplatnenie referenčného porovnávania sa realizuje v súvislosti s troma zmluvami, ktoré sa v prípade prístavu Ventspils považujú za porovnateľné. S cieľom stanoviť primeraný koncesný poplatok expert použil opravné koeficienty. Zohľadnili sa tieto faktory: čas a podmienky uzavretia zmluvy, poloha, opis kotvísk, prenajatá plocha, technické podmienky terminálov a prístup k verejnoprospešným službám.
(52)
Vypočítaný koncesný poplatok predstavuje […] EUR za meter štvorcový a rok. Odhadca stanovil koncesný poplatok na […] EUR za meter štvorcový a rok.
(53)
Prístup na základe výnosov sa používa na posúdenie, či diskontované hodnoty budúcich výnosov umožňujú plné pokrytie celkových investičných nákladov (vrátane nákladov na ložnú plochu, bagrovacie práce a príjazdové železničné trate) a či umožňujú finančné odhady na obdobie 25 rokov. Odhadované výnosy a náklady sa upravujú diskontnou sadzbou 7,5 %, ktorá vyjadruje úroveň investičného rizika.
(54)
V nezávislom posúdení sa zohľadňujú ročné výnosy z prístavných poplatkov a výnosy z využívania pozemkov a infraštruktúry prístavu. Zohľadňujú sa celkové investičné náklady.
(55)
Na účely koncesných poplatkov, ktoré sa pohybujú od […] EUR za meter štvorcový a rok do […] EUR za meter štvorcový a rok, sa podľa rôznych úrovní obratu nákladu predpovedajú ukazovatele, akým je čistá súčasná hodnota (NPV), vnútorná miera návratnosti (IRR) a pomer výnosov a nákladov (BCR). Na základe týchto finančných ukazovateľov je opodstatnený koncesný poplatok medzi najmenej […] EUR za meter štvorcový a rok pri priemernom obrate nákladu […] ton za rok a […] EUR za meter štvorcový a rok pri priemernom obrate nákladu […] ton za rok. V prípade, že priemerný obrat presiahne […] ton za rok, koncesný poplatok môže byť minimálny.
(56)
Keďže predpokladaný priemerný obrat nákladu predstavuje […] ton za rok, nezávislý odhadca dospel k záveru, že ročný koncesný poplatok medzi […] EUR a […] EUR za meter štvorcový a rok je odôvodnený.
(57)
Po zohľadnení oboch uvedených metód nezávislý odhadca stanovil koncesný poplatok na […] EUR za meter štvorcový a rok.
(58)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú hodnoty finančných ukazovateľov projektu pri zohľadnení výsledného koncesného poplatku:
Obrat nákladu […] ton, koncesný poplatok […] EUR za meter štvorcový a rok, diskontná sadzba 7,5 %, miera rastu 2,28 %
Ukazovateľ
Bez grantu z Kohézneho fondu
Vrátane grantu z Kohézneho fondu
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(59)
Posúdenie nezávislým odhadcom preto potvrdilo primeranosť koncesného poplatku vypočítaného uvedeným spôsobom, t. j. […] EUR za meter štvorcový a rok.
3.1.2.2. Kotvisko č. 35
(60)
Prístup na základe výnosov stanovuje finančné odhady na obdobie 25 rokov. Odhadované výnosy a náklady sa upravujú diskontnou sadzbou 7,5 %, ktorá vyjadruje úroveň investičného rizika.
(61)
V nezávislom posúdení sa zohľadňujú ročné výnosy z prístavných poplatkov a výnosy z využívania pozemkov a infraštruktúry prístavu. Zohľadňujú sa celkové investičné náklady.
(62)
Na účely koncesných poplatkov, ktoré sa pohybujú medzi […] EUR za rok a […] EUR za rok, sa na základe rôznych úrovní obratu nákladu predpovedajú ukazovatele, akým je čistá súčasná hodnota (NPV), vnútorná miera návratnosti (IRR) a pomer výnosov a nákladov (BCR). Na základe týchto finančných ukazovateľov je opodstatnený ročný koncesný poplatok viac než […] EUR za rok pri predpokladanom obrate nákladu […] ton za rok a nad […] EUR za meter štvorcový a rok pri predpokladanom obrate nákladu […] ton za rok. V prípade vyššieho obratu nákladu môže byť koncesný poplatok minimálny.
(63)
Vzhľadom na skutočnosť, že obdobie odpisovania pri kotviskách v hlbokých vodách predstavuje 30 rokov, nezávislý odhadca stanovil hodnotu koncesného poplatku na […] EUR za rok, t. j. 1/30 investičných nákladov na kotvisko okrem bagrovacích prác.
(64)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú finančné výsledky projektu pri ročnom obrate nákladu […] ton a pri zohľadnení koncesného poplatku […] EUR za rok. Vo výpočte sa zohľadnili celkové investičné náklady vrátane bagrovacích prác.
Obrat nákladu […] ton, koncesný poplatok […] EUR za rok, diskontná sadzba 7,5 %, miera rastu 2,28 %
Ukazovateľ
Bez grantu z Kohézneho fondu
Vrátane grantu z Kohézneho fondu
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(65)
Odhadca preto stanovil koncesný poplatok na […] EUR za rok (namiesto pôvodne predpokladaných […] EUR za rok).
3.1.2.3. Kotvisko č. 12
(66)
Ocenenie vychádza z dvoch metód, t. j. z prístupu porovnateľnej transakcie a prístupu na základe výnosov.
(67)
Koncesná zmluva sa najprv porovnáva s troma zmluvami, ktoré sa v prípade prístavu Ventspils považujú za porovnateľné. Pri zohľadnení konkrétnych vlastností a znakov infraštruktúry, ktorá je predmetom týchto troch zmlúv, expert použil opravné koeficienty, aby tak stanovil primeraný koncesný poplatok. Zohľadnili sa tieto faktory: čas a podmienky uzavretia zmluvy, poloha, opis kotvísk, prenajatá plocha, technické podmienky infraštruktúry a prístup k verejným službám.
(68)
Vypočítaný koncesný poplatok predstavuje […] EUR za meter štvorcový a rok. Koncesný poplatok bol stanovený na […] EUR za meter štvorcový a rok.
(69)
Prístupom na základe výnosov, ktorý sa používa na posúdenie, či diskontované hodnoty budúcich výnosov umožňujú plné pokrytie celkových investičných nákladov (vrátane nákladov na bagrovacie práce a príjazdové železničné trate), sa stanovujú finančné odhady na obdobie 25 rokov. Odhadované výnosy a náklady sa upravujú diskontnou sadzbou 7,5 %, ktorá vyjadruje úroveň investičného rizika.
(70)
V nezávislom posúdení sa zohľadňujú výnosy z prístavných poplatkov a výnosy z využívania pozemkov a infraštruktúry prístavu. Zohľadňujú sa celkové investičné náklady vrátane verejného financovania.
(71)
Na účely koncesných poplatkov, ktoré sa pohybujú medzi […] EUR za meter štvorcový a rok a […] EUR za meter štvorcový a rok, sa podľa rôznych úrovní obratu nákladu predpovedajú ukazovatele, akým je čistá súčasná hodnota (NPV), vnútorná miera návratnosti (IRR) a pomer výnosov a nákladov (BCR). Nezávislý odhadca dospel k záveru, že finančné ukazovatele sú dôvodom (NPV je kladná) pre ročný koncesný poplatok medzi […] EUR za meter štvorcový a rok pri očakávanom obrate nákladu […] ton za rok a […] EUR za meter štvorcový a rok pri očakávanom obrate nákladu […] ton za rok.
(72)
Vzhľadom na predpokladaný objem […] ton za rok odhadca dospel k záveru, že opodstatnený je ročný koncesný poplatok najmenej […] EUR za meter štvorcový a rok.
(73)
Po zohľadnení výsledkov oboch uvedených metód nezávislý odhadca stanovil koncesný poplatok na […] EUR za meter štvorcový a rok.
(74)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú hodnoty finančných ukazovateľov projektu pri zohľadnení výsledného koncesného poplatku:
Obrat nákladu […] ton, koncesný poplatok […] EUR za meter štvorcový a rok, diskontná sadzba 7,5 %, miera rastu 2,28 %
Ukazovateľ
Bez grantu z Kohézneho fondu
Vrátane grantu z Kohézneho fondu
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(75)
Posúdenie nezávislými odhadcami preto potvrdilo primeranosť koncesného poplatku vypočítaného uvedeným spôsobom, t. j. […] EUR za meter štvorcový a rok.
3.1.3. KONCESNÝ POPLATOK
(76)
Na základe ocenení realizovaných nezávislým odhadcom sa lotyšské orgány rozhodli stanoviť koncesné poplatky takto:
Držiteľ koncesie
Infraštruktúra
Nezávislé ocenenie
(za rok)
Koncesný poplatok
(za rok)
[…]
terminál na suchý náklad
[…] EUR
[…] EUR
[…]
kotvisko č. 35
[…] EUR
[…] EUR
[…]
kotvisko č. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. POSÚDENIE
4.1. EXISTENCIA POMOCI
(77)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek podobe členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je v ZFEÚ ustanovené inak.
(78)
Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 sú kumulatívne. Preto s cieľom určiť, či oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky uvedené podmienky. Konkrétne finančná podpora:
a)
sa poskytuje členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov;
b)
zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;
c)
narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže;
d)
ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
4.1.1. HOSPODÁRSKA VÝHODA
(79)
Podľa judikatúry (6) Súdneho dvora nemajú držitelia koncesie výhodu v prípade, že súkromný investor by za podobných okolností stanovil koncesný poplatok na rovnakej úrovni.
(80)
Komisia od začiatku konštatuje, že koncesné poplatky boli v tomto prípade ešte predtým stanovené prostredníctvom samostatných ocenení realizovaných externým expertom. Lotyšské orgány poskytli dôkazy potvrdzujúce, že tento expert má primerané vysokoškolské vzdelanie a skúsenosti.
(81)
Ako sa už podrobne uviedlo, nezávislý odhadca podrobil vypočítané koncesné poplatky referenčnému porovnávaniu s koncesnými poplatkami stanovenými v troch zmluvách, ktoré sa v prípade prístavu Ventspils považujú za porovnateľné. Pri zohľadnení konkrétnych vlastností a znakov infraštruktúry, ktorá je predmetom týchto troch zmlúv, nezávislý expert použil opravné koeficienty, aby tak stanovil primeraný koncesný poplatok.
(82)
Komisia však na základe dostupných informácií nemôže zistiť, či zmluvy považované za referenčné boli uzatvorené po verejnom obstarávaní, pričom v súčasnosti neexistuje náznak, že koncesné poplatky uhradené podľa týchto zmlúv možno považovať za zodpovedajúce trhovým cenám.
(83)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že uplatnenie referenčného porovnávania nie je dostatočne spoľahlivé, a preto nemôže stačiť na vylúčenie možnosti, že držitelia koncesie budú vo výhode.
(84)
Podľa druhej metódy použitej nezávislým odhadcom koncesné poplatky a iné príjmy prístavných orgánov by zabezpečili návratnosť investičných nákladov na infraštruktúru a určitú mieru návratnosti o 25 rokov. Prístavné orgány sa rozhodli stanoviť koncesný poplatok za terminál na suchý náklad ([…] EUR za meter štvorcový namiesto […] EUR za meter štvorcový a rok) a za kotvisko č. 35 ([…] EUR namiesto […] EUR za rok) podstatne na viac, než bola hodnota odporúčaná expertom. Skutočná návratnosť, ktorú prístavné orgány očakávajú, je preto výrazne vyššia než hodnota, ktorú vypočítal expert.
(85)
Komisia preto dospela k záveru, že koncesný poplatok a iné príjmy prístavných orgánov im umožňujú zabezpečiť si návratnosť všetkých investičných nákladov na infraštruktúru vrátane nákladov na bagrovacie práce a výstavbu príjazdových železničných tratí a zároveň získať výnosy zodpovedajúce výnosom, ktoré by požadoval súkromný investor.
(86)
Komisia okrem toho konštatuje, že v tomto prípade neexistuje náznak, že prístavné orgány stanovili koncesné poplatky na úrovni, ktorou by sa nedosiahli maximálne príjmy.
(87)
Zahrnutie doložky o preskúmaní okrem toho umožňuje pravidelné prehodnotenie koncesného poplatku.
(88)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že v tomto prípade možno dospieť k záveru, že koncesným poplatkom, ktorý sa stanovil uvedeným spôsobom, sa neudeľujú neprimerané výhody držiteľom koncesie na infraštruktúru zameranú na používateľa.
(89)
Toto rozhodnutie v žiadnom prípade neprejudikuje akúkoľvek ďalšiu možnú analýzu Komisie, pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania alebo iných všeobecných zásad ZFEÚ.
4.1.2. ZÁVER
(90)
Komisia sa domnieva, že verejné financovanie infraštruktúry zameranej na používateľa v prístave Ventspils nevedie k hospodárskej výhode na úrovni držiteľov koncesie, a preto opatrenie nemá za následok konkurenčnú výhodu v prospech vybraných poskytovateľov služieb v porovnaní s konkurenčnými podnikmi.
(91)
Podľa ustálenej judikatúry musia byť na to, aby sa opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, splnené všetky podmienky ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (7). Keďže opatrenie, ktoré majú v úmysle prijať lotyšské orgány, neznamená hospodársku výhodu pre budúcich držiteľov koncesie, nie sú preto kumulatívne splnené podmienky, aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
5. ZÁVER
(92)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že verejné financovanie výstavby infraštruktúry zameranej na používateľa v prístave Ventspils nepredstavuje pomoc na úrovni držiteľov koncesie.
(93)
Toto rozhodnutie sa týka iba aspektov štátnej pomoci a bez toho, aby ním bolo dotknuté uplatňovanie iných ustanovení ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o koncesie na služby,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc, ktorú Lotyšsko zamýšľa poskytnúť v prospech prístavných orgánov Ventspils v súvislosti s výstavbou terminálu na suchý hromadný voľne uložený tovar, kotviska č. 12 a kotviska č. 35, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ na úrovni držiteľov koncesie.
Vykonanie opatrenia sa preto povoľuje.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike.
V Bruseli 25. augusta 2011