NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 648/2012
ze dne 4. července 2012
o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skupina na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009 došla k závěru, že rámec dohledu nad finančním odvětvím v Unii má být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí, a doporučila dalekosáhlé reformy struktury dohledu nad tímto odvětvím, včetně vytvoření Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu - jednoho pro bankovnictví, jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jednoho pro cenné papíry a trhy -, a zřízení Evropské rady pro systémová rizika.
(2)
Komise ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ navrhla posílit regulační rámec Unie pro finanční služby. Ve svém sdělení ze dne 3. července 2009 nazvaném „Zajištění efektivních, bezpečných a stabilních trhů s deriváty“ posoudila Komise úlohu derivátů ve finanční krizi a ve svém sdělení ze dne 20. října 2009 s názvem „Zajištění efektivních, bezpečných a stabilních trhů s deriváty: budoucí opatření politiky“ uvedla Komise opatření, která hodlá přijmout, aby snížila rizika spojená s deriváty.
(3)
Dne 23. září 2009 přijala Komise návrhy tří nařízení, kterými se zřizuje Evropský systém orgánů finančního dohledu, včetně vytvoření tří evropských orgánů dohledu, jež mají přispět k jednotnému uplatňování právních předpisů Unie a k zavedení vysoce kvalitních společných norem a postupů v oblasti regulace a dohledu. Evropskými orgány dohledu jsou Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „EBA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „EIOPA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (5), a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (6). Tyto orgány hrají klíčovou úlohu při ochraně stability finančního sektoru. Je proto nezbytné trvale zajistit, aby bylo rozvíjení jejich činnosti vysokou politickou prioritou a aby byly náležitě financovány.
(4)
Mimoburzovní deriváty (dále jen „OTC derivátové smlouvy“) nejsou dostatečně transparentní, jelikož se jedná o soukromě sjednané smlouvy a veškeré informace o nich jsou obvykle dostupné pouze smluvním stranám. Vytvářejí složitou pavučinu vzájemné závislosti, v důsledku čehož může být obtížné určit povahu a úroveň příslušných rizik. Finanční krize prokázala, že tyto vlastnosti zvyšují nejistotu v dobách, kdy je situace na trhu napjatá, a v důsledku toho ohrožují finanční stabilitu. Toto nařízení stanoví podmínky pro zmírňování uvedených rizik a pro zlepšení transparentnosti derivátových smluv.
(5)
Na vrcholné schůzce dne 26. září 2009 v Pittsburghu se čelní představitelé skupiny G-20 dohodli, že by u všech standardizovaných OTC derivátových smluv měl být nejpozději od konce roku 2012 prováděn clearing prostřednictvím ústřední protistrany a že by OTC derivátové smlouvy měly být oznamovány registrům obchodních údajů. V červnu 2010 čelní představitelé skupiny G-20 v Torontu znovu potvrdili svůj závazek a zároveň se zavázali urychlit provádění přísných opatření ke zlepšení transparentnosti OTC derivátových smluv a regulačního dohledu nad nimi, která budou jednotná na mezinárodní úrovni a nediskriminační.
(6)
Komise bude provádět sledování a zasadí se o to, aby tyto závazky stejným způsobem zaváděli mezinárodní partneři Unie. Komise by měla spolupracovat s orgány třetích zemí s cílem prozkoumat vzájemně se podporující řešení, jež zajistí soulad mezi tímto nařízením a požadavky třetích zemí a zabrání tak možnému překrývání činností v této souvislosti. S pomocí ESMA by Komise měla sledovat uplatňování zásad stanovených v tomto nařízení v mezinárodním měřítku a podávat o tom zprávu Evropskému parlamentu a Radě. S cílem předejít existenci případných požadavků, jež by byly duplicitní nebo rozporné, by Komise mohla přijmout rozhodnutí o rovnocennosti právního, dohledového a vynucovacího rámce ve třetích zemích, jsou-li splněny určité podmínky. Posouzením, které je základem takových rozhodnutí, by nemělo být dotčeno právo ústřední protistrany usazené v třetí zemi a uznané ESMA k poskytování clearingových služeb členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii, protože rozhodnutí o uznání by mělo být na tomto posouzení nezávislé. Podobně by rozhodnutím o rovnocennosti nebo posouzením nemělo být dotčeno právo registru obchodních údajů usazeného v třetí zemi a uznaného ESMA poskytovat služby subjektům usazeným v Unii.
(7)
Pokud jde o uznávání ústředních protistran z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti právního režimu třetí země právnímu režimu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní režim dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání ústředních protistran povolených na základě zahraničních právních režimů, v souladu s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního režimu je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(8)
Vzhledem k vlastnostem trhů s deriváty a fungování ústředních protistran je v této souvislosti vhodné a nezbytné ověřovat skutečnou rovnocennost zahraničních regulačních systémů při plnění cílů a standardů stanovených skupinou G-20, aby se zlepšila transparentnost na trzích s deriváty, zmírnilo systémové riziko a zajistila ochrana před zneužíváním trhu. Velmi zvláštní situace ústředních protistran vyžaduje, aby ustanovení vztahující se ke třetím zemím byla uspořádána a fungovala v souladu s mechanismy, které jsou specifické pro subjekty s touto strukturou trhu. Tento přístup proto nevytváří precedens pro jiné právní předpisy.
(9)
Evropská rada se v závěrech ze dne 2. prosince 2009 dohodla, že je nutno podstatně zlepšit zmírňování úvěrového rizika protistrany a že je důležité zlepšit transparentnost, účinnost a integritu obchodů s deriváty. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. června 2010 nazvané „Trhy s deriváty: budoucí opatření politiky“ vyzvalo k povinnému clearingu a oznamování OTC derivátových smluv.
(10)
ESMA by měl v oblasti působnosti tohoto nařízení zabezpečovat stabilitu finančních trhů v naléhavých situacích, zajišťovat jednotné uplatňování pravidel Unie vnitrostátními orgány dohledu a urovnávat spory mezi nimi. Měl by také být pověřen vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem a mít ústřední úlohu při povolování a sledování ústředních protistran a registrů obchodních údajů.
(11)
Jedním ze základních úkolů, které mají být plněny prostřednictvím Evropského systému centrálních bank (dále jen „ESCB“), je podpora plynulého fungování platebních systémů. Členové ESCB v tomto ohledu vykonávají dohled tím, že zajišťují účinné a spolehlivé clearingové a platební systémy, včetně ústředních protistran. Členové ESCB tak jsou úzce zapojeni do povolování a sledování ústředních protistran, uznávání ústředních protistran ze třetích zemí a schvalování dohod o interoperabilitě. Kromě toho se intenzivně podílejí na stanovování regulačních technických norem i na vypracovávání obecných pokynů a doporučení. Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti Evropské centrální banky (dále jen „ECB“) a národních centrálních bank zajišťovat účinné a spolehlivé clearingové a platební systémy uvnitř Unie a s jinými zeměmi. Z tohoto důvodu a s cílem zabránit případnému vzniku souběžných souborů pravidel by ESMA a ESCB měly při vypracovávání příslušných návrhů technických norem vzájemně úzce spolupracovat. Při plnění jejich úkolů týkajících se dohledu nad clearingovými a platebními systémy i při plnění funkcí emisní centrální banky je dále zcela zásadní, aby ECB a národní centrální banky měly přístup k informacím.
(12)
Pro derivátové smlouvy stanovené v oddíle C bodech 4 až 10 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (7) jsou třeba jednotná pravidla.
(13)
Pobídky k podpoře využívání ústředních protistran se neukázaly jako dostatečný nástroj k zajištění toho, aby byl skutečně prováděn centrální clearing standardizovaných OTC derivátových smluv. Proto jsou nutné požadavky na povinný clearing OTC derivátových smluv, u kterých lze provést centrální clearing, prostřednictvím ústředních protistran.
(14)
Je pravděpodobné, že členské státy přijmou odlišná vnitrostátní opatření, která by mohla vytvořit překážky hladkého fungování vnitřního trhu a mohla by být na úkor účastníků trhu a finanční stability. Jednotné uplatňování povinnosti clearingu v Unii je také nezbytné k zajištění vysoké úrovně ochrany investorů a k vytvoření rovných podmínek pro účastníky trhu.
(15)
Má-li se zajistit, aby povinnost clearingu snížila systémové riziko, je zapotřebí proces určování kategorií derivátů, které by uvedené povinnosti měly podléhat. Uvedený proces by měl vzít v úvahu skutečnost, že ne všechny OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing provádějí ústřední protistrany, lze považovat za vhodné pro povinný clearing prostřednictvím ústředních protistran.
(16)
Toto nařízení stanoví kritéria pro určení toho, zda by různé kategorie OTC derivátových smluv měly či neměly podléhat povinnosti clearingu. Na základě návrhů regulačních technických norem vypracovaných ESMA by Komise měla rozhodnout, zda má určitá kategorie OTC derivátových smluv povinnosti clearingu podléhat a odkdy nabývá povinnost clearingu účinnosti, včetně jejího případného postupného zavádění a minimální zbývající doby splatnosti u smluv uzavřených nebo obnovených přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, v souladu s tímto nařízením. Postupné zavádění povinnosti clearingu by mohlo být provedeno v závislosti na typu účastníků trhu, kteří se musí podrobit povinnosti clearingu. Při určování toho, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, by ESMA měl přihlédnout ke zvláštní povaze OTC derivátových smluv, které jsou uzavřeny s emitenty krytých dluhopisů nebo s fondy ke krytí krytých dluhopisů.
(17)
Při určování, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, by ESMA měl také patřičně přihlížet k dalším relevantním faktorům, především k vzájemné propojenosti smluvních stran používajících příslušné kategorie OTC derivátových smluv a k dopadu na rozsah úvěrového rizika protistrany, a rovněž prosazovat rovné podmínky hospodářské soutěže na vnitřním trhu, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1095/2010.
(18)
Pokud ESMA zjistí, že určitý produkt OTC derivátu je standardizovaný a vhodný ke clearingu, ale žádná ústřední protistrana není ochotna provést clearing daného produktu, měl by prošetřit důvody této skutečnosti.
(19)
Při určování toho, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, je třeba řádně přihlédnout ke zvláštní povaze příslušných kategorií OTC derivátových smluv. Hlavní riziko u obchodů s některými kategoriemi OTC derivátových smluv může souviset s vypořádacím rizikem, které je ošetřeno pomocí samostatných mechanismů infrastruktury, a díky tomu se určité kategorie OTC derivátových smluv (například devizové) mohou odlišovat od ostatních kategorií. Clearing prostřednictvím ústředních protistran řeší specificky úvěrové riziko protistrany a nemusí být ideálním řešením pro ošetření vypořádacího rizika. Režim pro takovéto smlouvy by se měl zejména opírat o předběžné mezinárodní sbližování požadavků a vzájemné uznávání dané infrastruktury.
(20)
K zajištění jednotného a soudržného uplatňování tohoto nařízení a rovných podmínek pro účastníky trhu by se v případě, že je u určité kategorie OTC derivátových smluv stanovena povinnost clearingu, měla tato povinnost vztahovat i na všechny smlouvy týkající se dané kategorie OTC derivátových smluv, které byly uzavřeny v den, kdy ESMA obdržel oznámení o tom, že určitá ústřední protistrana má povolení k provádění clearingu v rámci povinnosti clearingu, nebo po tomto dni, ale přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, za předpokladu, že tyto smlouvy mají delší zbývající dobu splatnosti, než je minimální doba stanovená Komisí.
(21)
Při určování, zda má určitá kategorie OTC derivátových smluv podléhat požadavkům na clearing, by ESMA měl usilovat o snížení systémového rizika. To zahrnuje zohlednění takových faktorů posuzování, jako je úroveň standardizace smluvních a prováděcích podmínek smluv, objem a likvidita příslušné kategorie OTC derivátových smluv a dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátových smluv.
(22)
Aby mohl být proveden clearing určité OTC derivátové smlouvy, musí obě smluvní strany podléhat povinnosti clearingu nebo musí obě souhlasit. Výjimky z povinnosti clearingu by měly být úzce zaměřeny, jelikož by snížily účinnost povinnosti a výhody clearingu prostřednictvím ústředních protistran a mohou vést k regulatorní arbitráži mezi skupinami účastníků trhu.
(23)
V zájmu posílení finanční stability v Unii může být nezbytné, aby se povinnost clearingu a povinnost uplatňovat techniky zmírňování rizika vztahovaly rovněž na obchody, které uzavřely subjekty usazené v třetích zemích, pokud tyto obchody mají v Unii přímý, podstatný a předvídatelný vliv nebo pokud je uložení těchto povinností nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení.
(24)
OTC derivátové smlouvy, které nejsou považovány za vhodné ke clearingu prostřednictvím ústředních protistran, s sebou nesou úvěrové a operační riziko protistrany, a proto by měla být stanovena pravidla k řízení uvedeného rizika. V zájmu zmírnění úvěrového rizika protistrany by účastníci trhu, kteří podléhají povinnosti clearingu, měli mít postupy řízení rizik, které vyžadují, aby byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen. Při přípravě návrhů regulačních technických norem stanovících tyto postupy řízení rizik by ESMA měl přihlížet k návrhům mezinárodních normalizačních organizací týkající se maržových požadavků na deriváty, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem, které stanoví postup nezbytný pro provedení přesné a vhodné výměny kolaterálu, aby bylo možno mít pod kontrolou rizika spojená s obchody, jejichž clearing není prováděn, by ESMA měl patřičně přihlížet k překážkám, s nimiž se potýkají emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů při poskytování kolaterálu v řadě jurisdikcí v Unii. ESMA by měl také zohlednit skutečnost, že preferenční nároky přiznané smluvním stranám emitentů krytých dluhopisů na aktiva emitenta krytých dluhopisů poskytují stejnou ochranu proti úvěrovému riziku protistrany.
(25)
Pravidla pro clearing OTC derivátových smluv, oznamování derivátových obchodů a techniky zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, by se měla vztahovat na finanční smluvní strany, tedy na investiční podniky povolené podle směrnice 2004/39/ES, úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (8), pojišťovny povolené podle první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (9), životní pojišťovny povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (10), zajišťovny povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění (11), subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a tam, kde je to vhodné, jejich správce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (12), instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění definované ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (13) a alternativní investiční fondy spravované správci alternativních investičních fondů povolenými nebo registrovanými v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (14).
(26)
Subjekty provozující složky penzijního systému, jejichž primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu, obvykle ve formě doživotních plateb, avšak také plateb vyplácených dočasně nebo jednorázově, obvykle minimalizují držbu prostředků v hotovosti, aby maximalizovaly efektivnost a návratnost pro své pojistníky. Stanovení požadavku, aby tyto subjekty prováděly clearing OTC derivátových smluv centrálně, by tak mělo za následek přesun významné části jejich aktiv do hotovosti, aby mohly plnit průběžné maržové požadavky ústředních protistran. Aby se zabránilo pravděpodobnému nepříznivému dopadu takového požadavku na důchodové příjmy budoucích důchodců, neměla by se povinnost clearingu na penzijní systémy vztahovat, dokud ústřední protistrany v zájmu řešení tohoto problému nevyvinou vhodné technické řešení pro převod nehotovostního kolaterálu jakožto variačních marží. Toto technické řešení by mělo zohledňovat zvláštní úlohu složek penzijního systému a mělo by zabránit závažně nepříznivým dopadům na důchodce. Během přechodného období by se na OTC derivátové smlouvy uzavřené za účelem snížení investičních rizik přímo souvisejících se solventností složek penzijního systému měla vztahovat nejen oznamovací povinnost, ale také požadavky týkající se dvoustranného zajištění. Konečným cílem však je centrální clearing, které se zavede, jakmile to bude udržitelné.
(27)
Je důležité zajistit, aby zvláštní zacházení bylo přiznáno pouze patřičným subjektům a složkám, zohlednit rozmanitost penzijních systémů v Unii a současně zabezpečit rovné podmínky pro všechny složky penzijního systému. Proto by se uvedená dočasná odchylka měla vztahovat na instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění registrované v souladu se směrnicí 2003/41/ES, včetně veškerých povolených subjektů odpovědných za jejich řízení a jednajících jejich jménem podle čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice, jakož i veškerých právnických osob zřízených za účelem investování těchto institucí a jednajících pouze a výhradně v jejich zájmu, a na činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u institucí uvedených v článku 3 směrnice 2003/41/ES.
(28)
Dočasná odchylka by se rovněž měla vztahovat na činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u životních pojišťoven za předpokladu, že všechna příslušná aktiva a pasiva jsou vykazována, spravována a organizována odděleně od ostatních činností bez jakékoli možnosti převodu. Měla by se rovněž vztahovat na jiné povolené subjekty, které působí jen na vnitrostátním základě a podléhají dohledu, nebo na jiné povolené složky podléhající dohledu, které jsou k dispozici především na území jednoho členského státu, pouze pokud jsou uznány vnitrostátním právem a jejich primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu. O subjektech a složkách uvedených v tomto bodě odůvodnění by měl rozhodnout relevantní příslušný orgán a v zájmu zajištění soudržnosti, odstranění potenciálního nesouladu a zabránění jakémukoli zneužití by měl vydat stanovisko ESMA po konzultaci s EIOPA. To by mohlo zahrnovat i subjekty a složky, jež nemusí nutně souviset se zaměstnaneckým penzijním plánem, ale stále mají jako primární účel zabezpečovat příjem v důchodu buď s povinnou nebo dobrovolnou účastí. Příkladem by mohly být právnické osoby provozující penzijní systémy na fondovém principu podle vnitrostátního práva za předpokladu, že investují v souladu se zásadou „obezřetného jednání“, a složky penzijního systému převzaté přímo jednotlivci, jež mohou poskytovat i poskytovatelé životního pojištění. Výjimka by se však v případě složek penzijního systému převzatých přímo jednotlivci neměla vztahovat na OTC derivátové smlouvy týkající se jiných produktů životního pojištění daného poskytovatele, jejichž primárním účelem není zabezpečovat příjem v důchodu.
Dalším příkladem by mohly být činnosti v oblasti penzijního pojištění u pojišťoven, na které se vztahuje směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že všechna aktiva odpovídající těmto činnostem jsou vedena ve zvláštní evidenci v souladu s přílohou směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES ze dne 19. března 2001 o reorganizaci a likvidaci pojišťoven (15), a dále složky zaměstnaneckého penzijního pojištění u pojišťoven na základě dohod o kolektivním vyjednávání. S institucemi založenými za účelem poskytování náhrad členům složek penzijních systémů v případě selhání by se pro účely tohoto nařízení mělo rovněž zacházet jako s penzijními systémy.
(29)
Tam, kde je to vhodné, by se pravidla použitelná na finanční smluvní strany měla také použít i na nefinanční smluvní strany. Uznává se, že nefinanční smluvní strany využívají OTC derivátové smlouvy, aby se kryly proti obchodním rizikům přímo spojeným se svou obchodní činností nebo korporátním financováním. Při určování toho, zda by nefinanční smluvní strana měla podléhat povinnosti clearingu, by tedy měl být brán ohled na účel, ke kterému uvedená nefinanční smluvní strana OTC derivátové smlouvy používá, a na rozsah její expozice v uvedených nástrojích. S cílem zajistit, aby nefinanční instituce měly příležitost vyjádřit se ke clearingovým prahům, by ESMA měl při přípravě příslušných regulačních technických norem vést otevřené veřejné konzultace se zajištěním účasti nefinančních institucí. ESMA by měl konzultovat se všemi relevantními orgány, jako například s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů, aby se zajistilo plné zohlednění zvláštností těchto odvětví. Do 17. srpna 2015 by nadto měla Komise posoudit systémový význam obchodů nefinančních podniků s OTC derivátovými smlouvami v různých odvětvích, včetně odvětví energetiky.
(30)
Při určování, zda OTC derivátová smlouva snižuje rizika přímo související s obchodními nebo korporátními činnostmi nefinanční smluvní strany, je třeba řádně přihlédnout ke strategiím této nefinanční smluvní strany v oblasti celkového zajištění a zmírňování rizik. Zejména je třeba přihlédnout k tomu, zda je OTC derivátová smlouva ekonomicky vhodná ke snížení rizik při jednání a řízení nefinanční smluvní strany, pokud rizika souvisí s kolísáním úrokových sazeb, směnných kursů zahraničních měn, míry inflace nebo cen komodit.
(31)
Clearingový práh má pro všechny nefinanční smluvní strany velký význam. Při stanovování clearingového prahu by měl být vzat v úvahu systémový význam součtu čistých pozic a expozic podle jednotlivých smluvních stran a podle jednotlivých kategorií OTC derivátových smluv. V této souvislosti je třeba odpovídajícím způsobem usilovat o uznání metod zmírňování rizika, které nefinanční smluvní strany používají při své běžné obchodní činnosti.
(32)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měli být vyloučeni členové ESCB a další subjekty členských států plnící podobné funkce, jiné veřejné subjekty Unie pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující a Banka pro mezinárodní platby, aby nebyla omezena jejich pravomoc vykonávat úkoly v obecném zájmu.
(33)
Jelikož ne všichni účastníci trhu, kteří podléhají povinnosti clearingu, se mohou stát členy clearingového systému ústřední protistrany, měli by mít možnost mít za určitých podmínek přístup k ústředním protistranám jako klienti nebo nepřímí klienti.
(34)
Zavedení povinnosti clearingu spolu s procesem ke stanovení toho, které ústřední protistrany lze za účelem této povinnosti využívat, může vést k nezamýšlenému narušování hospodářské soutěže na trhu s OTC deriváty. Například ústřední protistrana by mohla odmítnout uskutečňovat clearing obchodů prováděných v některých obchodních systémech, protože ji vlastní konkurenční obchodní systém. Má-li se zabránit těmto diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud uvedené obchodní systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, a to bez ohledu na smluvní dokumentaci, na jejímž základě smluvní strany uzavřely obchod s OTC deriváty, za předpokladu, že tato dokumentace odpovídá tržním normám. Obchodní systémy by rovněž měly ústředním protistranám poskytovat údaje o uzavřených obchodech na transparentním a nediskriminačním základě. Právo přístupu ústřední protistrany k obchodnímu systému by mělo umožnit, aby údaje o uzavřených obchodech téhož obchodního systému používalo více ústředních protistran. Nemělo by to však vést k interoperabilitě pro účely clearingu derivátů ani k roztříštění likvidity.
(35)
Toto nařízení by nemělo bránit spravedlivému a otevřenému přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami na vnitřním trhu, s výhradou podmínek stanovených v tomto nařízení a v regulačních technických normách vypracovaných ESMA a přijatých Komisí. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj trhu s OTC deriváty a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a zajistila tak rovné podmínky na finančních trzích.
(36)
V některých oblastech v rámci finančních služeb a obchodování s derivátovými smlouvami mohou existovat i nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví. V případech, kdy se tato práva týkají produktů nebo služeb, jež se staly průmyslovými normami nebo uvedené normy ovlivňují, by licence měly být k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek.
(37)
K určení příslušných kategorií OTC derivátových smluv, které by měly podléhat povinnosti clearingu, prahů a systémově významných nefinančních smluvních stran jsou zapotřebí spolehlivé údaje. Proto je pro účely regulace důležité, aby byl na úrovni Unie stanoven jednotný požadavek na oznamování údajů o derivátech. Kromě toho je třeba co nejrozsáhlejší zpětná oznamovací povinnost pro finanční i nefinanční smluvní strany, aby mohly být poskytovány srovnatelné údaje, a to i ESMA a relevantním příslušným orgánům.
(38)
Obchodem uvnitř skupiny se rozumí obchod mezi dvěma podniky, které jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik. Jsou součástí stejného institucionálního systému ochrany, jak je uvedeno v čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES, nebo, v případě úvěrových institucí přidružených k témuž ústřednímu subjektu podle čl. 3 odst. 1 uvedené směrnice, jsou obě úvěrovými institucemi nebo jedna úvěrovou institucí a jedna ústředním subjektem. Uznány mohou být OTC derivátové smlouvy v rámci nefinančních nebo finančních skupin i v rámci skupin složených z finančních i nefinančních podniků, a pokud se taková smlouva považuje ve vztahu k jedné smluvní straně za obchod uvnitř skupiny, pak by se měla považovat za obchod uvnitř skupiny i ve vztahu k druhé straně dané smlouvy. Uznává se, že obchody uvnitř skupiny mohou být nutné pro slučování rizik v rámci struktury skupiny, a že rizika uvnitř skupiny jsou proto specifická. Jelikož zahrnutí těchto obchodů do povinnosti clearingu může omezit účinnost procesů řízení těchto rizik uvnitř skupiny, může být osvobození obchodů uvnitř skupiny od povinnosti clearingu přínosné, pokud nevede ke zvýšení systémového rizika. Clearing těchto obchodů ústřední protistranou by tedy měl být nahrazen patřičnou výměnou kolaterálu, pokud je to vhodné ke zmírnění rizik protistrany uvnitř skupiny.
(39)
Některé obchody uvnitř skupiny by však mohly být osvobozeny, v určitých případech na základě rozhodnutí příslušných orgánů, od požadavku na poskytování kolaterálu, pokud jsou jejich postupy pro řízení rizik náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného obchodu a pokud neexistuje překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami. Tato kritéria, jakož i postupy, jimiž se smluvní strany a relevantní příslušné orgány mají při uplatňování výjimek řídit, by měly být stanoveny v regulačních technických normách přijatých v souladu s příslušnými nařízeními o zřízení evropských orgánů dohledu. Před vypracováním těchto návrhů regulačních technických norem by měly evropské orgány dohledu vypracovat posouzení jejich potenciálního dopadu na vnitřní trh a na účastníky finančního trhu, a zejména na činnost a strukturu dotyčných skupin. Všechny technické normy použitelné pro kolaterál vyměňovaný při obchodech uvnitř skupiny, včetně kritérií pro osvobození, by měly zohledňovat běžná specifika těchto obchodů a stávající rozdíly mezi nefinančními a finančními smluvními stranami, jakož i jejich účel a metody použití derivátů.
(40)
Smluvní strany by měly být považovány za zahrnuté do stejné konsolidace přinejmenším tehdy, pokud jsou obě zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí Rady 83/349/EHS (16) nebo s mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) přijatými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (17) nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami třetí země, které byly shledány rovnocennými s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (18) (nebo s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1569/2007), nebo se na obě vztahuje stejný konsolidovaný dohled v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES (19) nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, stejný konsolidovaný dohled vykonávaný příslušným orgánem třetí země, jehož rovnocennost s dohledem podle zásad stanovených v článku 143 směrnice 2006/48/ES nebo v článku 2 směrnice 2006/49/ES byla ověřena.
(41)
Je důležité, aby účastníci trhu hlásili všechny údaje o derivátových smlouvách, které uzavřeli, registrům obchodních údajů. V důsledku toho budou informace o rizicích vlastních trhům s deriváty uchovávány centrálně a budou snadno přístupné mimo jiné pro ESMA, pro relevantní příslušné orgány, pro Evropskou radu pro systemická rizika (dále jen „ESRB“) i pro příslušné centrální banky ESCB.
(42)
Poskytování služeb registru obchodních údajů se vyznačuje úsporami z rozsahu, což může narušit hospodářskou soutěž v této konkrétní oblasti. Současně může uložení komplexní oznamovací povinnosti účastníků trhu zvýšit hodnotu informací, které jsou v registrech obchodních údajů uchovávány, také pro třetí osoby poskytující doplňkové služby, například potvrzení obchodu, párování obchodů, obsluhu úvěrové události, služby týkající se srovnávání portfolií nebo komprese portfolií. Je vhodné zajistit, aby rovné podmínky v oblasti vypořádání obchodů obecně nebyly ohroženy možným přirozeným monopolem v oboru poskytování služeb registru obchodních údajů. Registry obchodních údajů by proto měly mít povinnost poskytnout přístup k informacím uchovávaným v registru za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek, s výhradou nezbytných preventivních opatření týkajících se ochrany údajů.
(43)
Za účelem získání komplexního přehledu o trhu a vyhodnocení systémového rizika by registrům obchodních údajů měly být oznámeny derivátové smlouvy, jejichž clearing ústřední protistrana provádí nebo neprovádí.
(44)
Evropským orgánům dohledu by měly být poskytnuty odpovídající zdroje, aby mohly efektivně plnit úkoly, které jim svěřuje toto nařízení.
(45)
Smluvní strany a ústřední protistrany, které uzavřou, pozmění nebo ukončí derivátovou smlouvu, by měly zajistit, aby údaje týkající se dané smlouvy byly oznámeny registru obchodních údajů. Měly by mít možnost pověřit oznamováním údajů o smlouvě jiný subjekt. Pokud subjekt nebo jeho zaměstnanci registru obchodních údajů oznámí údaje o derivátové smlouvě jménem některé smluvní strany v souladu s tímto nařízením, nemělo by se to považovat za porušení jakéhokoli omezení zveřejňovat informace. Při přípravě návrhů regulačních technických norem týkajících se oznamování by měl ESMA zohlednit pokrok dosažený při vytváření jedinečného identifikátoru smlouvy a seznam požadovaných údajů v tabulce 1 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (20), kterým se provádí směrnice 2004/39/ES, a měl by konzultovat s jinými relevantními orgány, jako je například Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů.
(46)
S ohledem na zásady stanovené ve sdělení Komise o posílení režimů sankcí v odvětví finančních služeb a na právní akty Unie přijaté v návaznosti na toto sdělení by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce použitelné při porušení tohoto nařízení. Členské státy by měly uvedené sankce vymáhat způsobem, který nesnižuje účinnost uvedených pravidel. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Měly by být založeny na pokynech vydaných ESMA na podporu sbližování a souladu mezi jednotlivými odvětvími, pokud jde o režimy sankcí v odvětví finančních služeb. Členské státy by měly zajistit, aby uložené sankce byly v případech, kdy je to vhodné, zveřejněny a aby se pravidelně zveřejňovaly zprávy hodnotící účinnost platných pravidel.
(47)
Ústřední protistrana může být v souladu s tímto nařízením usazena v kterémkoli členském státě. Žádný členský stát nebo skupina členských států by neměly být přímo ani nepřímo znevýhodněny jako místo poskytování clearingových služeb. Toto nařízení by nemělo nijak omezovat ústřední protistranu jednoho právního řádu ani jí bránit, aby provedla clearing produktu vyjádřeného v měně jiného členského státu nebo v měně třetí země.
(48)
Povolení ústřední protistrany by mělo být podmíněno minimální výší počátečního kapitálu. Kapitál včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů ústřední protistrany by měl být vždy přiměřený riziku vyplývajícímu z jejích činností, aby se zajistilo, že je adekvátně kapitalizována vůči úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku a operačním, právním a obchodním rizikům, která ještě nejsou kryta zvláštními finančními zdroji, a že v případě potřeby dokáže provést řádné ukončení nebo restrukturalizaci svých operací.
(49)
Jelikož toto nařízení zavádí pro účely regulace právní povinnost provádět clearing prostřednictvím určených ústředních protistran, je nezbytné zajistit, aby uvedené ústřední protistrany byly bezpečné a spolehlivé a aby trvale splňovaly přísné požadavky na organizaci, vedení obchodní činnosti a obezřetnost stanovené tímto nařízením. V zájmu jednotného uplatňování tohoto nařízení by se tyto požadavky měly vztahovat na clearing všech finančních nástrojů, se kterými ústřední protistrany obchodují.
(50)
Je proto za účelem regulace a harmonizace zapotřebí zajistit, aby smluvní strany využívaly pouze ústřední protistrany, které splňují požadavky stanovené v tomto nařízení. Tyto požadavky by neměly členským státům bránit v tom, aby ve vztahu k ústředním protistranám usazeným na jejich území přijímaly nebo nadále uplatňovaly dodatečné požadavky, včetně určitých požadavků na povolení podle směrnice 2006/48/ES. Uložením těchto dodatečných požadavků by však nemělo být dotčeno právo ústředních protistran, jež mají v souladu s tímto nařízením povolení v jiných členských státech nebo jsou uznány, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a jejich klientům usazeným v členském státě, který dodatečné požadavky zavedl, neboť tyto ústřední protistrany těmto dodatečným požadavkům nepodléhají a nemusí je dodržovat. ESMA by měl do 30. září 2014 vypracovat zprávu o dopadu uplatňování dodatečných požadavků členskými státy.
(51)
Nezbytným důsledkem povinnosti provádět clearing OTC derivátových smluv jsou jasná pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby příslušné orgány byly nadále odpovědné za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně povinnosti ověřit, že žádající ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (21), vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní příslušné orgány nadále dokáží nejlépe posoudit každodenní fungování ústředních protistran, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření.
(52)
Pokud ústřední protistraně hrozí platební neschopnost, může fiskální odpovědnost spočívat převážně na členském státě, ve kterém je daná ústřední protistrana usazena. Z toho vyplývá, že by měl uvedené ústřední straně povolení vydávat a dohled nad ní vykonávat relevantní příslušný orgán uvedeného členského státu. Protože však členové clearingového systému ústřední protistrany mohou být usazeni v různých členských státech a dopad selhání ústřední protistrany pocítí jako první, je nutné, aby se do režimu povolování a dohledu zapojily všechny relevantní příslušné orgány a ESMA. Předejde se tím odlišným vnitrostátním opatřením nebo postupům a překážkám pro řádné fungování vnitřního trhu. Žádné kroky kteréhokoli člena kolegia orgánů dohledu učiněné při plnění jeho povinností by neměly přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb v jakékoli měně. ESMA by se měl účastnit v každém kolegiu za účelem zajištění jednotného a správného uplatňování tohoto nařízení. ESMA by měl do práce na přípravě doporučení a rozhodnutí zapojit další příslušné orgány dotčených členských států.
(53)
Vzhledem k úloze kolegií je důležité, aby se do plnění jejich úkolů zapojily všechny relevantní příslušné orgány i členové ESCB. Kolegium by mělo sestávat nejen z příslušných orgánů vykonávajících dohled nad ústřední protistranou, ale i z orgánů dohledu nad subjekty, na něž by operace dané ústřední protistrany mohly mít vliv, tj. nad vybranými členy clearingového systému, obchodními systémy, interoperabilními ústředními protistranami a centrálními depozitáři cenných papírů. Účast v kolegiu by měla být umožněna členům ESCB, kteří odpovídají za dohled nad ústřední protistranou a interoperabilními ústředními protistranami, i těm, kteří odpovídají za emisi měn, na něž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provedla. Jelikož tyto subjekty podléhající dohledu patrně budou usazeny v omezeném počtu členských států, v nichž daná ústřední protistrana působí, mohl by za dohled nad určitým počtem výše uvedených subjektů odpovídat jen jeden příslušný orgán nebo člen ESCB. V zájmu zajištění hladké spolupráce mezi všemi členy kolegia je třeba zavést vhodné postupy a mechanismy.
(54)
Zřízení a činnost kolegia bude pravděpodobně vycházet z písemné dohody mezi všemi jeho členy, a proto je vhodné jim vzhledem k citlivosti dané otázky svěřit pravomoc určit rozhodovací postupy kolegia. Podrobná pravidla hlasování by proto měla být stanovena písemnou dohodou mezi členy kolegia. V zájmu náležité rovnováhy mezi zájmy všech příslušných účastníků trhu a členských států by však mělo kolegium hlasovat v souladu s obecnou zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas bez ohledu na počet funkcí, které v souladu s tímto nařízením vykonává. V kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, by měl mít každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat by měli moci nejvýše dva členové kolegia náležející k témuž členskému státu. V kolegiích, jež mají více než dvanáct členů, by měl mít každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat by měli moci nejvýše tři členové kolegia náležející k témuž členskému státu.
(55)
Velmi specifická situace ústředních protistran vyžaduje, aby byla kolegia organizována a fungovala v souladu s mechanismy, které specificky odpovídají dohledu nad ústředními protistranami.
(56)
Způsob stanovený v tomto nařízení nevytváří precedens pro jiné právní předpisy pro dozor a dohled nad infrastrukturou finančních trhů, zejména pokud jde o pravidla hlasování v případě, že se záležitost postupuje ESMA.
(57)
Povolení by ústřední protistraně nemělo být vydáno pouze v případě, že všichni členové kolegia, s výjimkou příslušných orgánů členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, dosáhnou na základě vzájemné dohody společného stanoviska, že by dané ústřední protistraně povolení nemělo být vydáno. Pokud však dostatečná většina členů kolegia vyjádří záporné stanovisko a některý z dotčených příslušných orgánů na základě dvoutřetinové většiny členů kolegia postoupí záležitost ESMA, měl by příslušný orgán členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, odložit přijetí svého rozhodnutí o povolení, dokud nebude přijato rozhodnutí, které může ohledně souladu s právem Unie přijmout ESMA. Příslušný orgán členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, by měl přijmout rozhodnutí v souladu s tímto rozhodnutím ESMA. Dosáhnou-li všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, společného stanoviska, že požadavky nejsou splněny a že by dané ústřední protistraně nemělo být povolení vydáno, měl by mít příslušný orgán členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, možnost postoupit záležitost ESMA, aby rozhodl o souladu s právem Unie.
(58)
Je nezbytné posílit ustanovení o výměně informací mezi příslušnými orgány, ESMA a dalšími relevantními orgány a posílit povinnost pomoci a spolupráce mezi nimi. V souvislosti s narůstající přeshraniční činností by si tyto orgány měly vzájemně poskytovat důležité informace k výkonu svých funkcí, aby zajistily účinné uplatňování tohoto nařízení, včetně situací, kdy se jeho skutečné nebo domnělé porušení může týkat orgánů dvou či více členských států. Při výměně informací je nezbytné přísně dodržovat služební tajemství. Vzhledem k širokému dopadu OTC derivátových smluv je nezbytné, aby přístup k informacím potřebným pro výkon svých funkcí měly další relevantní orgány, jako finanční úřady a energetické regulační orgány.
(59)
S ohledem na globální povahu finančních trhů by měl ESMA přímo zodpovídat za uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, a tedy za vydávání povolení uvedeným ústředním protistranám poskytovat clearingové služby v Unii, pokud Komise uzná právní a dohledový rámec uvedené třetí země jako rovnocenný s rámcem Unie a pokud budou splněny určité další podmínky. Proto by ústřední protistranu usazenou v třetí zemi a poskytující clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii měl uznat ESMA. Aby však nevznikly překážky bránící dalšímu rozvoji činností v oblasti přeshraniční správy investic v Unii, nemělo by být uznání ESMA nutné v případě ústřední protistrany ze třetí země, která služby klientům usazeným v Unii poskytuje prostřednictvím člena clearingového systému usazeného ve třetí zemi. V této souvislosti budou k tomu, aby se globálně zajistily rovné podmínky a finanční stabilita, zvlášť důležité dohody s významnými mezinárodními partnery Unie.
(60)
Dne 16. září 2010 se Evropská rada dohodla na tom, že Unie potřebuje v kontextu vnějších vztahů Unie prosazovat své zájmy a hodnoty důrazněji a v duchu vzájemnosti i vzájemného prospěchu, a proto musí podniknout kroky s cílem, mimo jiné, zlepšit přístup na trh pro evropské podniky a prohloubit spolupráci v oblasti regulace s významnými obchodními partnery.
(61)
Ústřední protistrana by měla mít bez ohledu na svou vlastnickou strukturu spolehlivé řídicí systémy, vrcholné vedení s dobrou pověstí a v radě nezávislé členy. Alespoň jedna třetina členů a nejméně dva členové její rady by měli být nezávislí. Odlišné řídicí systémy a vlastnické struktury však mohou mít vliv na ochotu nebo schopnost ústřední protistrany provádět clearing některých produktů. Proto je vhodné, aby se jakýmkoli potenciálním střetem zájmů uvnitř ústřední protistrany zabývali nezávislí členové rady a výbor pro rizika, který ústřední protistrana zřídí. Je třeba, aby zde byli náležitě zastoupeni členové clearingového systému a klienti, jelikož rozhodnutí přijatá ústřední protistranou na ně mohou mít dopad.
(62)
Ústřední protistrana může zajišťovat funkce formou outsourcingu. K takovému outsourcingu by měl vydat doporučení výbor pro rizika dané ústřední protistrany. Hlavní činnosti související s řízením rizik by měly být zajišťovány formou outsourcingu pouze se souhlasem příslušného orgánu.
(63)
Požadavky na účast pro ústřední protistranu by měly být transparentní, přiměřené a nediskriminační a měly by umožňovat vzdálený přístup, pokud tím ústřední protistrana nebude vystavena dalším rizikům.
(64)
Klientům členů clearingového systému, kteří provádějí clearing svých OTC derivátových smluv s ústředními protistranami, by měla být poskytnuta vysoká úroveň ochrany. Skutečná úroveň ochrany závisí na úrovni oddělení, kterou si uvedení klienti zvolí. Zprostředkovatelé by měli oddělovat svá aktiva od aktiv svých klientů. Z tohoto důvodu by ústřední protistrany měly vést aktualizované a snadno identifikovatelné záznamy s cílem usnadnit převod pozic a aktiv klientů člena clearingového systému, který selhal, na solventního člena clearingového systému nebo případně řízenou likvidaci pozic klientů a vrácení přebytečného kolaterálu klientům. Požadavky stanovené v tomto nařízení na oddělování a přenositelnost aktiv a pozic klientů by proto měly být nadřazeny veškerým protichůdným právním a správním předpisům členských států, které stranám brání v jejich plnění.
(65)
Ústřední protistrana by měla mít spolehlivý rámec řízení rizik k řízení úvěrových rizik, rizik likvidity a operačních a jiných rizik, včetně rizik, která v důsledku vzájemné závislosti nese nebo představuje pro jiné subjekty. Ústřední protistrana by měla mít adekvátní postupy a mechanismy k řešení selhání člena clearingového systému. Má-li se minimalizovat přenos rizika tohoto selhání, měla by mít ústřední protistrana přísné požadavky na účast v systému, měla by realizovat vhodné počáteční marže a měla by mít fond pro riziko selhání a jiné finanční zdroje na pokrytí potenciálních ztrát. Ústřední protistrana by měla stanovit minimální částku, pod kterou nesmí objem fondu pro riziko selhání v žádném případě klesnout, s cílem zajistit, aby měla průběžně k dispozici dostatečné zdroje. To by však nemělo omezovat možnost ústřední protistrany využít celou částku fondu pro riziko selhání ke krytí ztrát způsobených selháním jednoho člena clearingového systému.
(66)
Při vymezování spolehlivého rámce řízení rizik by měla ústřední protistrana přihlédnout ke svému potenciálnímu riziku a ekonomickému dopadu na členy clearingového systému a jejich klienty. Přestože by vytvoření vysoce spolehlivého systému řízení rizik mělo zůstat jejím prvořadým cílem, může ústřední protistrana jeho rysy přizpůsobit konkrétním činnostem a profilům rizika klientů členů clearingového systému a v případě, že to na základě kritérií uvedených v regulačních technických normách, které vypracuje ESMA, považuje za vhodné, může mezi vysoce likvidní aktiva přijímaná jako kolaterál zahrnout přinejmenším hotovost, vládní dluhopisy, kryté dluhopisy podle směrnice 2006/48/ES podléhající přiměřenému snížení hodnoty (haircut), záruky splatné na první požádání poskytnuté členem ESCB, záruky komerčních bank v souladu s přísnými podmínkami souvisejícími zejména s úvěruschopností ručitele a s jeho kapitálovým propojením s členy provádějícími clearing prostřednictvím ústředních protistran. Pokud je to vhodné, může ESMA rovněž považovat za aktivum přijatelné jako kolaterál zlato. Ústřední protistrany by měly mít možnost za přísných podmínek řízení rizik přijímat záruky komerčních bank od nefinančních smluvních stran jednajících jako členové clearingového systému.
(67)
Strategie řízení rizik, které ústřední protistrany využívají, by měly být dostatečně spolehlivé, aby nevznikala rizika pro daňové poplatníky.
(68)
Výzvy k dodatkové úhradě marže a snížení hodnoty kolaterálu mohou mít procyklické účinky. Proto by ústřední protistrany, příslušné orgány a ESMA měly přijmout opatření k předcházení případným procyklickým účinkům vyplývajícím z postupů řízení rizik přijatých ústředními protistranami a k jejich kontrole tak, aby nebyla nepříznivě ovlivněna spolehlivost a finanční zajištění ústřední protistrany.
(69)
Nezbytnou součástí procesu clearingu je řízení angažovanosti. Pro poskytování clearingových služeb obecně by měl být zajištěn přístup k příslušným zdrojům ocenění a jejich využívání. Tyto zdroje ocenění by měly mimo jiné zahrnovat zdroje spojené s indexy, které se používají jako referenční nástroje pro deriváty nebo jiné finanční nástroje.
(70)
Prvořadou obrannou linií ústřední protistrany jsou marže. Ačkoli by ústřední protistrany měly realizované marže investovat bezpečně a obezřetně, měly by se zvlášť snažit zajistit adekvátní ochranu marží, jež zaručí, že budou včas vráceny členům clearingového systému, kteří neselhali, nebo interoperabilní ústřední protistraně, pokud ústřední protistrana, jež tyto marže realizuje, selže.
(71)
Pro ústřední protistranu má zásadní význam přístup k přiměřeným zdrojům likvidity. Tato likvidita může být zajištěna přístupem k likviditě centrální banky nebo důvěryhodné a spolehlivé komerční banky, popřípadě kombinací obou. Přístup k likviditě by mohl vyplývat z povolení vydaného v souladu s článkem 6 směrnice 2006/48/ES nebo z jiných vhodných mechanismů. Při posuzování přiměřenosti zdrojů likvidity, zejména v zátěžových situacích, by měla ústřední protistrana zohlednit rizika získání likvidity výhradně spoléháním na úvěrové linky komerčních bank.
(72)
Evropský kodex chování v oblasti clearingu a vypořádání ze dne 7. listopadu 2006 stanovil dobrovolný rámec pro propojování ústředních protistran. Oblast vypořádání obchodů však zůstává roztříštěná podle právních předpisů jednotlivých států, přeshraniční obchody jsou tak nákladnější a dochází k brždění harmonizace. Proto je zapotřebí stanovit podmínky pro vytváření dohod o interoperabilitě mezi ústředními protistranami tak, aby tyto dohody nevystavovaly příslušné ústřední protistrany rizikům, která nejsou vhodně řízena.
(73)
Dohody o interoperabilitě jsou důležité pro větší integraci v oblasti vypořádání obchodů v Unii a měla by být pro ně stanovena regulace. Dohody o interoperabilitě však mohou vystavit ústřední protistrany dalším rizikům, a proto by mělo být nutné, aby ústředním protistranám bylo povoleno provádět clearing nebo aby tyto ústřední protistrany byly uznány v souladu s tímto nařízením nebo schváleny v rámci stávajících vnitrostátních schvalovacích režimů po dobu tří let předtím, než příslušné orgány tyto dohody o interoperabilitě schválí. Mimoto je vzhledem k dalším složitostem spojeným s dohodou o interoperabilitě mezi ústředními protistranami, které provádějí clearing OTC derivátových smluv, v této fázi vhodné omezit působnost dohod o interoperabilitě na převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu. Do 30. září 2014 by však ESMA měl Komisi předložit zprávu, zda by bylo vhodné uvedenou působnost rozšířit na jiné finanční nástroje.
(74)
Registry obchodních údajů sbírají pro účely regulace údaje významné pro orgány ve všech členských státech. Odpovědnost za registraci, zrušení registrace a dohled nad registry obchodních údajů by měl převzít ESMA.
(75)
Vzhledem k tomu, že se na údaje uchovávané registry obchodních údajů spoléhají regulační orgány, ústřední protistrany i jiní účastníci trhu, je nutné zajistit, aby uvedené registry obchodních údajů podléhaly přísným požadavkům na fungování, vedení záznamů a správu údajů.
(76)
K tomu, aby účastníci trhu mohli provést informovanou volbu, je třeba transparentnost cen, poplatků a modelů řízení rizik spojených se službami poskytovanými ústředními protistranami, jejich členy a registry obchodních údajů.
(77)
Aby mohl ESMA účinně plnit své povinnosti, měl by mít možnost si prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat všechny nezbytné informace od registrů obchodních údajů, spřízněných třetích osob a třetích osob, které registry obchodních údajů využívají v rámci outsorcingu provozních funkcí nebo činností. Žádá-li ESMA o tyto informace formou prosté žádosti, nemá příjemce žádosti povinnost informace poskytnout, avšak učiní-li tak dobrovolně, neměly by být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící. Tyto informace by měly být poskytnuty neprodleně.
(78)
Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním nebo daňovým právem, měly by příslušné orgány, ESMA, subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které získají důvěrné informace, tyto informace použít pouze v rámci plnění svých povinností a výkonu svých funkcí. Nemělo by to však vnitrostátním subjektům příslušným pro prevenci, vyšetřování a nápravu případů nesprávného úředního postupu bránit ve výkonu jejich činnosti v souladu s vnitrostátním právem.
(79)
Aby ESMA mohl účinně vykonávat své pravomoci dohledu, měl by mít možnost provádět šetření a kontroly na místě.
(80)
ESMA by měl mít možnost přenést určité úkoly v oblasti dohledu na příslušný orgán členského státu, například když úkol v oblasti dohledu vyžaduje znalosti a zkušenosti s ohledem na místní podmínky, jež jsou snadněji dostupné na vnitrostátní úrovni. ESMA by měl mít možnost přenést provádění konkrétních vyšetřovacích úkolů a kontrol na místě. Před přenesením úkolů by ESMA měl konzultovat s relevantním příslušným orgánem o podrobných podmínkách tohoto přenesení, včetně rozsahu úkolu, jenž má být přenesen, harmonogramu pro jeho splnění a předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA. ESMA by měl za provádění přeneseného úkolu poskytnout příslušným orgánům odměnu v souladu s nařízením o poplatcích, které přijme Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. ESMA by neměl mít možnost přenést pravomoc rozhodovat o registraci.
(81)
Je nutno zajistit, aby příslušné orgány mohly požádat ESMA, aby přezkoumal, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace registru obchodních údajů. ESMA by měl tyto žádosti posoudit a přijmout veškerá nezbytná opatření.
(82)
ESMA by měl mít možnost ukládat penále s cílem dosáhnout toho, aby registry obchodních údajů ukončily porušování povinnosti, aby předložily úplné a přesné informace, které si ESMA vyžádal, nebo aby se podrobily šetření nebo kontrole na místě.
(83)
ESMA by měl mít rovněž možnost ukládat registrům obchodních údajů pokuty, zjistí-li, že úmyslně nebo z nedbalosti porušily toto nařízení. Pokuty by se měly ukládat podle míry závažnosti porušení povinnosti. Druhy porušení povinnosti by se měly rozdělit do skupin, pro něž by byla stanovena konkrétní pokuta. Při stanovení pokuty odpovídající konkrétnímu porušení povinnosti by ESMA měl postupovat ve dvou krocích: základní částka by se měla stanovit s přihlédnutím k ročnímu obratu dotyčného registru obchodních údajů a tato částka by se měla zvýšit nebo snížit použitím odpovídajících koeficientů v souladu s tímto nařízením.
(84)
Aby měl ESMA k dispozici nezbytné nástroje k rozhodnutí o pokutě přiměřené závažnosti porušení povinnosti, kterého se registr obchodních údajů dopustil, a mohl zohlednit okolnosti, za nichž k tomuto porušení došlo, mělo by toto nařízení stanovit koeficienty spojené s přitěžujícími nebo polehčujícími okolnostmi.
(85)
Před rozhodnutím o uložení pokuty nebo penále by ESMA měl účastníkům řízení poskytnout příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(86)
ESMA by neměl ukládat pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.
(87)
Rozhodnutí ESMA o uložení pokuty nebo penále by měla být vykonatelná, přičemž jejich výkon by se měl řídit předpisy občanského procesního práva státu, na jehož území se provádí. Předpisy občanského procesního práva by neměly zahrnovat trestní procesní předpisy, mohly by však zahrnovat správní procesní předpisy.
(88)
Jestliže se registr obchodních údajů dopustí porušení povinnosti, měl by být ESMA oprávněn přijmout řadu opatření v oblasti dohledu, která zahrnují vyzvání registru obchodních údajů, aby porušování povinnosti ukončil, a jako krajní opatření zrušení registrace, pokud registr obchodních údajů závažným způsobem nebo opakovaně porušuje toto nařízení. Opatření v oblasti dohledu by ESMA měl uplatňovat s přihlédnutím k povaze a závažnosti porušení povinnosti a měl by přitom ctít zásadu proporcionality. Před přijetím rozhodnutí o opatřeních v oblasti dohledu by ESMA měl účastníkům řízení poskytnout příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(89)
Je nezbytné, aby členské státy a ESMA chránily právo na soukromí fyzických osob při zpracování osobních údajů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (22) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (23).
(90)
Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí stávajícími doporučeními vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy (CPSS) a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO), přičemž zásady CPSS-IOSCO pro infrastrukturu finančního trhu včetně ústředních protistran byly vypracovány dne 16. dubna 2012. Vytváří rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit. ESMA by měl vzít tyto stávající normy a jejich budoucí vývoj v úvahu při vypracovávání nebo navrhování revizí regulačních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.
(91)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu subjektů, jimž byla udělena výjimka z působnosti tohoto nařízení, další procesní pravidla pro ukládání pokut nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, o lhůtách a o výběru pokut a penále a o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vymáhání penále nebo pokut; opatření ke změně přílohy II s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích; přesnější stanovení typu poplatků, záležitostí, za něž se poplatky vybírají, výše poplatků a způsobu jejich úhrady. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(92)
Aby byla zajištěna jednotná harmonizace, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat návrhy regulačních technických norem vypracovaných evropskými orgány dohledu postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 ohledně uplatňování oddílu C bodů 4 až 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES pro účely tohoto nařízení a s cílem blíže určit: OTC derivátové smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení; typy nepřímých smluvních ujednání, která splňují podmínky uvedené v tomto nařízení; kategorie OTC derivátových smluv, které by měly podléhat povinnosti clearingu, datum nebo data, odkdy nabývá povinnost clearingu účinnosti, včetně jejího případného postupného zavedení a kategorií smluvních stran, na které se tato povinnost vztahuje, a minimální zbývající dobu splatnosti u OTC derivátových smluv uzavřených nebo obnovených přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti; údaje, které má obsahovat oznámení příslušného orgánu podávané ESMA o tom, že vydal určité ústřední protistraně povolení provádět clearing určité kategorie OTC derivátových smluv; jednotlivé kategorie OTC derivátových smluv, míru standardizace smluvních podmínek a provozních postupů, objem a likviditu a dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací; údaje, které má obsahovat registr kategorií OTC derivátových smluv podléhající povinnosti clearingu, který vede ESMA; náležitosti a typ zpráv pro různé kategorie derivátů; kritéria pro určení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním, a hodnoty clearingových prahů, postupy a mechanismy související s technikami zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana; postupy řízení rizik včetně požadovaných úrovní a typu kolaterálu a mechanismů oddělení a požadované úrovně kapitálu; pojem roztříštění likvidity; požadavky na kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy ústředních protistran; minimální obsah pravidel a řídicích systémů pro ústřední protistrany; podrobnosti o záznamech a informacích, které mají ústřední protistrany uchovávat; minimální obsah politiky zachování provozu ústředních protistran a jejich plánu obnovy činnosti a požadavky na ně; příslušné procento a časový horizont pro dobu do realizace a výpočet historické volatility pro různé kategorie finančních nástrojů s přihlédnutím k cíli omezit procykličnost a podmínky, za nichž mohou být zavedeny postupy pro stanovení marží ve vztahu k portfoliu; rámec pro stanovení mimořádných, ale možných tržních podmínek, který by měl být použit ke stanovení objemu fondu pro riziko selhání a zdrojů ústředních protistran; metodiku pro výpočet a udržování výše vlastních zdrojů ústředních protistran; typ kolaterálu, jejž lze považovat za vysoce likvidní, jako jsou hotovost, zlato, státní a kvalitní korporátní dluhopisy a kryté dluhopisy, a snížení hodnoty, a podmínky, za kterých mohou být záruky komerčních bank přijaty jako kolaterál; finanční nástroje, jež lze považovat za vysoce likvidní finanční nástroje s minimálními tržními a úvěrovými riziky, vysoce bezpečná ujednání a souhrnné limity; typ stresových testů, které mají provádět ústřední protistrany u různých kategorií finančních nástrojů a portfolií, zapojení členů clearingového systému nebo jiných stran do těchto testů, četnost a časové horizonty těchto testů a klíčové informace o svém modelu řízení rizik, které má ústřední protistrana zveřejnit, a předpoklady pro provádění stresových testů; náležitosti žádosti registru obchodních údajů o registraci u ESMA; jak často a jak podrobně mají registry obchodních údajů zveřejňovat informace týkající se celkových pozic pro jednotlivé kategorie OTC derivátových smluv; a provozní normy, které umožní seskupovat a porovnávat údaje mezi registry.
(93)
Veškeré povinnosti, které ukládá toto nařízení a které mají být dále upřesněny v aktech v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktech přijatých podle článku 290 nebo 291 Smlouvy o fungování Evropské unie, by se měly vykládat tak, že budou platit teprve ode dne, kdy tyto akty nabudou účinku.
(94)
ESMA by měl v rámci vypracovávání technických pokynů a regulačních technických norem, a především při stanovování clearingového prahu pro nefinanční smluvní strany v souladu s tímto nařízením, uspořádat veřejné konzultace s účastníky trhu.
(95)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (24).
(96)
Komise by měla sledovat a vyhodnocovat, zda jsou zapotřebí vhodná opatření k zajištění soudržného a účinného uplatňování a rozvíjení pravidel, norem a praxe spadajících do působnosti tohoto nařízení, přičemž zohlední výsledky práce na příslušných mezinárodních fórech.
(97)
S ohledem na pravidla pro interoperabilní systémy se považovalo za vhodné změnit směrnici 98/26/ES s cílem chránit práva provozovatele systému, který poskytuje zajištění přijímajícímu provozovateli systému, v případě úpadkového řízení proti uvedenému přijímajícímu provozovateli systému.
(98)
Aby se usnadnil účinný clearing, vedení záznamů, vypořádání a provádění plateb, měly by ústřední protistrany a registry obchodních údajů zařazovat do svých komunikačních postupů ve vztahu k účastníkům a tržním infrastrukturám v rámci svého rozhraní příslušné mezinárodní komunikační postupy a standardy pro zasílání zpráv a referenční údaje.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž stanovení jednotných požadavků pro OTC derivátové smlouvy a pro výkon činností ústředních protistran a registrů obchodních údajů, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, a může jich být proto z důvodu rozsahu zamýšlené činnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na clearing a dvoustranné řízení rizik pro mimoburzovní (OTC) derivátové smlouvy, požadavky na oznamování derivátových smluv a jednotné požadavky na výkon činností ústředních protistran a registrů obchodních údajů.
2. Toto nařízení se použije na ústřední protistrany a na členy jejich clearingového systému, na finanční smluvní strany a na registry obchodních údajů. Ve stanovených případech se použije na nefinanční smluvní strany a obchodní systémy.
3. Hlava V tohoto nařízení se vztahuje pouze na převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu vymezené v čl. 4 odst. 1 bodě 18 písm. a) a b) a bodě 19 směrnice 2004/39/ES.
4. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
členy ESCB a další orgány členských států plnící podobné funkce a další veřejné subjekty Unie pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující;
b)
Banku pro mezinárodní platby.
5. S výjimkou oznamovací povinnosti podle článku 9 se toto nařízení nevztahuje na tyto subjekty:
a)
mezinárodní rozvojové banky uvedené v části 1 oddíle 4.2 přílohy VI směrnice 2006/48/ES;
b)
subjekty veřejného sektoru ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2006/48/ES, pokud jsou ve vlastnictví centrálních vlád a mají výslovné dohody o zárukách centrálních vlád;
c)
evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus stability.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82 měnící seznam obsažený v odstavci 4 tohoto článku.
Za tímto účelem předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 17. listopadu 2012 zprávu o tom, jak se v mezinárodním prostředí přistupuje k veřejným subjektům pověřeným správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahujícím a k centrálním bankám.
Tato zpráva musí obsahovat srovnávací analýzu toho, jak se k těmto subjektům a k centrálním bankám přistupuje v právních řádech většího počtu třetích zemí, včetně nejméně tří z hlediska objemu obchodovaných smluv největších jurisdikcí, a norem řízení rizik vztahujících se na derivátové obchody, do nichž tyto subjekty a centrální banky v těchto jurisdikcích vstupují. Pokud zpráva dospěje k závěru, zejména na základě srovnávací analýzy, že je nezbytné osvobodit měnové úkoly těchto centrálních bank třetích zemí od povinnosti provádět clearing a oznamovací povinnosti, zařadí je Komise na seznam obsažený v odstavci 4.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„ústřední protistranou“ právnická osoba, která vstupuje mezi strany smluv uzavíraných na jednom či na několika finančních trzích, a stává se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího;
2)
„registrem obchodních údajů“ právnická osoba, která centrálně sbírá a vede záznamy o derivátech;
3)
„clearingem“ proces určování pozic, včetně výpočtu čistých závazků, a zajišťování toho, aby k zajištění expozic vyplývajících z těchto pozic byly k dispozici finanční nástroje, peněžní prostředky nebo obojí;
4)
„obchodním systémem“ systém provozovaný investičním podnikem nebo organizátorem trhu nebo ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodů 1 a 13 směrnice 2004/39/ES jiným než systematickým internalizátorem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 uvedené směrnice, ve kterém se setkává nabídka finančních nástrojů a poptávka po nich tak, že výsledkem je smlouva v souladu s hlavou II nebo III uvedené směrnice;
5)
„derivátem“ nebo „derivátovou smlouvou“ finanční nástroj stanovený v oddíle C bodech 4 až 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES, jak byla provedena články 38 a 39 nařízení (ES) č. 1287/2006;
6)
„kategorií derivátů“ podmnožina derivátů, které sdílejí společné a podstatné vlastnosti, mezi nimiž jsou alespoň vztah k podkladovému aktivu, druh podkladového aktiva a měna pomyslné hodnoty. Deriváty patřící do stejné kategorie se mohou lišit svou splatností;
7)
„OTC derivátem“ nebo „OTC derivátovou smlouvou“ derivátová smlouva, k jejíž realizaci nedochází na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES;
8)
„finanční smluvní stranou“ investiční podnik povolený v souladu se směrnicí 2004/39/ES, úvěrová instituce povolená v souladu se směrnicí 2006/48/ES, pojišťovna povolená v souladu se směrnicí 73/239/EHS, životní pojišťovna povolená v souladu se směrnicí 2002/83/ES, zajišťovna povolená v souladu se směrnicí 2005/68/ES, SKIPCP a tam, kde je to vhodné, jeho správce povolený v souladu se směrnicí 2009/65/ES, instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu čl. 6 písm. a) směrnice 2003/41/ES a alternativní investiční fond spravovaný správci alternativních investičních fondů povolených nebo registrovaných v souladu se směrnicí 2011/61/EU;
9)
„nefinanční smluvní stranou“ podnik usazený v Unii jiný než subjekty uvedené v bodech 1 a 8;
10)
„složkou penzijního systému“:
a)
instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu čl. 6 písm. a) směrnice 2003/41/ES, včetně veškerých povolených subjektů odpovědných za jejich řízení a jednajících jejich jménem podle čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice, jakož i veškerých právnických osob zřízených za účelem investování těchto institucí a jednajících pouze a výhradně v jejich zájmu;
b)
činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u institucí uvedených v článku 3 směrnice 2003/41/ES;
c)
činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u životních pojišťoven, na které se vztahuje směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že všechna aktiva a pasiva odpovídající těmto činnostem jsou vykazována, spravována a organizována odděleně od ostatních činností pojišťovny bez jakékoli možnosti převodu;
d)
jiné povolené subjekty, které podléhají dohledu, nebo složky, které působí na vnitrostátním základě, pokud:
i)
jsou uznány podle vnitrostátního práva a
ii)
jejich primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu;
11)
„úvěrovým rizikem protistrany“ riziko, že u druhé smluvní strany obchodu dojde k selhání před konečným vypořádáním peněžních toků obchodu;
12)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda mezi dvěma nebo více ústředními protistranami, která zahrnuje provádění obchodů mezi systémy;
13)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu právních předpisů uvedených v bodě 8 tohoto článku, příslušný orgán uvedený v čl. 10 odst. 5 nebo orgán, který každý členský stát určí v souladu s článkem 22;
14)
„členem clearingového systému“ podnik, který je účastníkem ústřední protistrany a který odpovídá za plnění finančních závazků vyplývajících z uvedené účasti;
15)
„klientem“ podnik ve smluvním vztahu k členu clearingového systému ústřední protistrany, který uvedenému podniku umožňuje provádět clearing jeho obchodů prostřednictvím uvedené ústřední protistrany;
16)
„skupinou“ skupina podniků, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných podniků ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, nebo skupina podniků uvedená v čl. 3 odst. 1 a čl. 80 odst. 7 a 8 směrnice 2006/48/ES;
17)
„finanční institucí“ podnik jiný než úvěrová instituce, jehož hlavní činností je nabývání účastí nebo výkon jedné nebo více činností uvedených v bodech 2 až 12 přílohy I směrnice 2006/48/ES;
18)
„finanční holdingovou společností“ finanční instituce, jejíž dceřiné podniky jsou buď výlučně, nebo převážně úvěrovými institucemi nebo finančními institucemi, přičemž alespoň jeden z dceřiných podniků je úvěrovou institucí, a která není smíšenou finanční holdingovou společností ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (25);
19)
„podnikem pomocných služeb“ podnik, jehož hlavní činností je vlastnictví nebo správa jmění, řízení služeb zpracování dat nebo jiná podobná činnost, kterou napomáhá hlavní činnosti jedné nebo více úvěrových institucí;
20)
„kvalifikovanou účastí“ přímá nebo nepřímá účast v ústřední protistraně či registru obchodních údajů představující nejméně 10 % kapitálu nebo hlasovacích práv ve smyslu článků 9 a 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (26), s ohledem na podmínky týkající se jejich sčítání stanovené v čl. 12 odst. 4 a 5 uvedené směrnice nebo umožňující uplatňovat podstatný vliv na řízení ústřední protistrany či registru obchodních údajů, v němž má daná osoba účast;
21)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik popsaný v článcích 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
22)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik popsaný v článcích 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, včetně dceřiného podniku patřícího dceřinému podniku mateřského podniku, jenž stojí v čele těchto podniků;
23)
„kontrolou“ vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem popsaný v článku 1 směrnice 83/349/EHS;
24)
„úzkým propojením“ stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob spojeny:
a)
účastí, prostřednictvím přímého držení nebo kontroly, nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu některého podniku, nebo
b)
kontrolou nebo obdobným vztahem mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem nebo dceřiným podnikem jiného dceřiného podniku, který se rovněž považuje za dceřiný podnik mateřského podniku, jenž stojí v čele těchto podniků.
Stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k jedné a téže osobě vztahem kontroly, se rovněž považuje za úzké propojení mezi těmito osobami;
25)
„kapitálem“ upsaný základní kapitál ve smyslu článku 22 směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (27), pokud již byl splacen, k němuž se připočte příslušné emisní ážio, který plně absorbuje ztráty v běžných situacích a v případě úpadku či likvidace se řadí za všechny ostatní pohledávky;
26)
„rezervními fondy“ rezervní fondy stanovené v článku 9 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (28) a hospodářský výsledek vzniklý v důsledku uplatnění konečného hospodářského výsledku;
27)
„radou“ správní nebo dozorčí rada nebo obě v souladu s vnitrostátním právem obchodních společností;
28)
„nezávislým členem rady“ člen rady, který nemá s danou ústřední protistranou, jejími ovládajícími akcionáři, jejím vedením ani členy jejího clearingového systému žádný obchodní, příbuzenský ani jiný vztah, jenž zakládá střet zájmů, a který k nim neměl žádný takový vztah v období pěti let před svým členstvím v radě;
29)
„vrcholným vedením“ osoba nebo osoby, které skutečně řídí obchodní činnost ústřední protistrany nebo registru obchodních údajů, a výkonný člen nebo členové rady.
Článek 3
Obchody uvnitř skupiny
1. V případě nefinanční smluvní strany se obchodem uvnitř skupiny rozumí OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, za předpokladu, že obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik a že je tato jiná smluvní strana usazena v Unii nebo v třetí zemi, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2.
2. V případě finanční smluvní strany se obchodem uvnitř skupiny rozumí kterákoli z těchto operací:
a)
OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, jsou-li splněny tyto podmínky:
i)
finanční smluvní strana je usazena v Unii nebo v třetí zemi, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2,
ii)
druhou smluvní stranou je finanční smluvní strana, finanční holdingová společnost, finanční instituce nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují vhodné obezřetnostní požadavky,
iii)
obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a
iv)
obě smluvní strany podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik;
b)
OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, jsou-li obě smluvní strany součástí stejného institucionálního systému ochrany podle čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES a je-li splněna podmínka stanovená v písm. a) bodě ii) tohoto odstavce;
c)
OTC derivátová smlouva uzavřená mezi úvěrovými institucemi, které jsou přidruženy k témuž ústřednímu subjektu, nebo mezi takovou úvěrovou institucí a ústředním subjektem podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2006/48/ES; nebo
d)
OTC derivátová smlouva uzavřená s nefinanční smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, za předpokladu, že jsou obě smluvní strany plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik a že tato smluvní strana je usazena v Unii nebo v jurisdikci třetí země, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2.
3. Pro účely tohoto článku jsou smluvní strany považovány za zahrnuté do stejné konsolidace, pokud:
a)
buď jsou obě zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 83/349/EHS nebo s mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami třetí země, které byly shledány rovnocennými s IFRS v souladu s nařízením (ES) č. 1569/2007 (nebo s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení);
b)
nebo se na obě vztahuje stejný konsolidovaný dohled v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2006/49/ES nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, stejný konsolidovaný dohled vykonávaný příslušným orgánem třetí země, jehož rovnocennost s dohledem podle zásad stanovených v článku 143 směrnice 2006/48/ES nebo v článku 2 směrnice 2006/49/ES byla ověřena.
HLAVA II
CLEARING, OZNAMOVÁNÍ A ZMÍRŇOVÁNÍ RIZIKA OTC DERIVÁTŮ
Článek 4
Povinnost clearingu
1. Smluvní strany provedou clearing všech OTC derivátových smluv týkajících se kategorie OTC derivátů, u níž byla podle čl. 5 odst. 2 stanovena povinnost clearingu, pokud tyto smlouvy splňují obě následující podmínky:
a)
byly uzavřeny:
i)
mezi dvěma finančními smluvními stranami,
ii)
mezi finanční smluvní stranou a nefinanční smluvní stranou splňující podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b),
iii)
mezi dvěma nefinančními smluvními stranami splňujícími podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b),
iv)
mezi finanční smluvní stranou nebo nefinanční smluvní stranou splňující podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) a subjektem usazeným ve třetí zemi, který by podléhal povinnosti clearingu, pokud by byl usazen v Unii, nebo
v)
mezi dvěma subjekty usazenými v jedné nebo více třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, pokud by byly usazeny v Unii, jestliže má daná smlouva přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii nebo jestliže je uložení této povinnosti nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení; a
b)
jsou uzavřeny nebo nahrazeny buď:
i)
v den, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, nebo později, nebo
ii)
v den oznámení podle čl. 5 odst. 1 nebo později, avšak přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, pokud je zbývající doba splatnosti smluv delší než minimální zbývající doba splatnosti určená Komisí v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c).
2. Aniž jsou dotčeny techniky zmírňování rizika podle článku 11, nevztahuje se povinnost clearingu na OTC derivátové smlouvy, které jsou obchody uvnitř skupiny uvedenými v článku 3.
Osvobození stanovené v prvním pododstavci platí pouze v případech:
a)
kdy dvě smluvní strany usazené v Unii a patřící do stejné skupiny nejprve písemně vyrozumí příslušné orgány, že jej hodlají využít pro OTC derivátové smlouvy uzavřené mezi nimi. Toto vyrozumění musí být provedeno nejméně 30 kalendářních dnů přede dnem uplatnění osvobození. Příslušné orgány mohou do 30 kalendářních dnů poté, co obdrží vyrozumění, vznést námitku proti uplatnění tohoto osvobození, pokud obchod mezi danými smluvními stranami nesplňuje podmínky stanovené v článku 3, aniž je dotčeno jejich právo vznést námitku i po uplynutí této lhůty 30 kalendářních dnů, pokud uvedené podmínky přestanou být plněny. V případě neshody mezi příslušnými orgány jim může s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010;
b)
OTC derivátových smluv mezi dvěma smluvními stranami patřícími do stejné skupiny, z nichž jedna je usazena v členském státě a druhá ve třetí zemi, pokud smluvní straně usazené v Unii příslušný orgán ve lhůtě 30 kalendářních dnů poté, co od této smluvní strany obdržel vyrozumění, povolil uplatnit dané osvobození, a to za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 3. Příslušný orgán toto rozhodnutí oznámí ESMA.
3. Clearing OTC derivátových smluv, které podléhají povinnosti clearingu podle odstavce 1, provádí ústřední protistrana, které bylo pro clearing této kategorie derivátů vydáno povolení podle článku 14 nebo která je pro tento účel uznána podle článku 25 a která je zařazena do rejstříku v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. b).
Pro tento účel se smluvní strana stane členem clearingového systému nebo klientem nebo uzavře nepřímé ujednání o clearingu s členem clearingového systému za předpokladu, že toto ujednání nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice smluvní strany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a) bodě v), a typy nepřímých smluvních ujednání, která splňují podmínky uvedené v odst. 3 druhém pododstavci.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 5
Postup při stanovení povinnosti clearingu
1. Pokud příslušný orgán povolí ústřední protistraně provádět clearing určité kategorie OTC derivátů podle článku 14 nebo 15, okamžitě uvedené povolení oznámí ESMA.
K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují údaje, jež musí být obsaženy v oznámeních podle prvního pododstavce.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené ve druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Do šesti měsíců po obdržení oznámení podle odstavce 1 nebo dokončení řízení o uznání uvedeného v článku 25 ESMA po provedení veřejných konzultací a po konzultaci s ESRB a tam, kde je to vhodné, s příslušnými orgány třetích zemí vypracuje a předloží Komisi k potvrzení návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
kategorii OTC derivátů, která by měla podléhat povinnosti clearingu podle článku 4;
b)
datum nebo data, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění a kategorií smluvních stran, na které se tato povinnost vztahuje; a
c)
minimální zbývající dobu splatnosti OTC derivátových smluv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii).
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. ESMA z vlastního podnětu, po provedení veřejné konzultace a po konzultaci s ESRB a tam, kde je to vhodné, s příslušnými orgány třetích zemí určí v souladu s kritérii uvedenými v odst. 4 písm. a), b) a c) a oznámí Komisi kategorie derivátů, které by měly podléhat povinnosti clearingu podle článku 4, ale pro jejichž clearing dosud žádná ústřední protistrana nezískala povolení.
Po tomto oznámení zveřejní ESMA výzvu k vypracování návrhů na clearing těchto kategorií derivátů.
4. S ohledem na hlavní cíl, kterým je snížit systémové riziko, vezmou návrhy regulačních technických norem ve vztahu k tomu, co je uvedeno v odst. 2 písm. a), v úvahu tato kritéria:
a)
míru standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátů;
b)
objem a likviditu příslušné kategorie OTC derivátů;
c)
dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátů;
Při vypracovávání těchto návrhů regulačních technických norem může ESMA vzít v úvahu vzájemnou propojenost smluvních stran používajících příslušné kategorie OTC derivátů, předpokládaný dopad na rozsah úvěrového rizika protistrany mezi smluvními stranami a dopad na hospodářskou soutěž v Unii.
K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které blíže určují kritéria uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c).
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v třetím pododstavci tohoto odstavce postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
5. Návrhy regulačních technických norem ve vztahu k tomu, co je uvedeno v odst. 2 písm. b), vezmou v úvahu tato kritéria:
a)
předpokládaný objem příslušné kategorie OTC derivátů;
b)
zda již clearing téže kategorie OTC derivátů provádí více než jedna ústřední protistrana;
c)
schopnost příslušných ústředních protistran zpracovat předpokládaný objem a řídit riziko plynoucí z clearingu příslušné kategorie OTC derivátů;
d)
druh a počet smluvních stran aktivních a pravděpodobně aktivních na trhu s příslušnou kategorií OTC derivátů;
e)
dobu, kterou smluvní strana podléhající povinnosti clearingu potřebuje k zavedení postupů pro clearing svých OTC derivátových smluv prostřednictvím ústřední protistrany;
f)
schopnost řízení rizik a právní a provozní kapacitu smluvních stran, které jsou aktivní na trhu s příslušnou kategorií OTC derivátů a na které by se vztahovala povinnost clearingu podle čl. 4 odst. 1.
6. Pokud určitá kategorie OTC derivátových smluv přestane mít ústřední protistranu, která má povolení nebo je uznána pro účely clearingu těchto smluv podle tohoto nařízení, přestane podléhat povinnosti clearingu podle článku 4 a použije se odstavec 3 tohoto článku.
Článek 6
Veřejný rejstřík
1. ESMA zřídí, vede a aktualizuje veřejný rejstřík s cílem správně a jednoznačně určovat kategorie OTC derivátů, které podléhají povinnosti clearingu. Veřejný rejstřík musí být přístupný na internetových stránkách ESMA.
2. Rejstřík obsahuje tyto údaje:
a)
kategorie OTC derivátů, které podléhají povinnosti clearingu podle článku 4;
b)
ústřední protistrany, které mají povolení nebo jsou uznány pro účely povinnosti clearingu;
c)
data, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění;
d)
kategorie OTC derivátů určených ESMA v souladu s čl. 5 odst. 3;
e)
minimální zbývající doba splatnosti derivátových smluv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii);
f)
ústřední protistrany, které ESMA oznámil příslušný orgán pro účely povinnosti clearingu, a datum oznámení každé z nich.
3. Pokud určitá ústřední protistrana pozbude povolení nebo uznání podle tohoto nařízení ke clearingu určité kategorie derivátů, ESMA ji okamžitě vyškrtne z veřejného rejstříku ve vztahu k dané kategorii OTC derivátů.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku může ESMA vypracovat návrhy regulačních technických norem, které blíže určují údaje, jež mají být obsaženy ve veřejném rejstříku uvedeném v odstavci 1.
ESMA předloží jakékoli takové návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 7
Přístup k ústřední protistraně
1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, akceptuje clearing těchto smluv na nediskriminačním a transparentním základě bez ohledu na obchodní systém.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.
2. Formální žádosti obchodního systému o přístup ústřední protistrana vyhoví nebo ji zamítne do tří měsíců od jejího podání.
3. Pokud ústřední protistrana zamítne žádost o přístup podle odstavce 2, toto zamítnutí obchodnímu systému řádně odůvodní.
4. Pokud příslušný orgán obchodního systému a příslušný orgán ústřední protistrany neodepřou přístup, poskytne ústřední protistrana přístup do tří měsíců od rozhodnutí vyhovět formální žádosti obchodního systému podle odstavce 2.
Příslušný orgán obchodního systému a příslušný orgán ústřední protistrany mohou obchodnímu systému po podání formální žádosti přístup k ústřední protistraně odepřít pouze v případě, že by takový přístup ohrozil hladké a řádné fungování trhů nebo by nepříznivě ovlivnil systémové riziko.
5. ESMA urovná jakýkoli spor mezi příslušnými orgány v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 8
Přístup k obchodnímu systému
1. Obchodní systém poskytne každé ústřední protistraně, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv obchodovaných v tomto obchodním systému, na její žádost údaje o uzavřených obchodech na nediskriminačním a transparentním základě.
2. Pokud obchodní systém obdrží od ústřední protistrany formální žádost o přístup k obchodnímu systému, odpoví jí do tří měsíců.
3. Pokud obchodní systém přístup odepře, vyrozumí o tom ústřední protistranu, přičemž své rozhodnutí řádně odůvodní.
4. Aniž je dotčeno rozhodnutí příslušných orgánů obchodního systému a ústřední protistrany, umožní obchodní systém přístup do tří měsíců od kladné odpovědi na žádost o přístup.
Přístup k obchodnímu systému je ústřední protistraně poskytnut pouze za předpokladu, že tento přístup nevyžaduje interoperabilitu ani neohrožuje hladké a řádné fungování trhů, zejména v důsledku roztříštění likvidity a že obchodní systém zavedl vhodný mechanismus k zabránění tomuto roztříštění.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují pojem roztříštění likvidity.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 9
Oznamovací povinnost
1. Smluvní strany a ústřední protistrany zajistí, že údaje o každé derivátové smlouvě, kterou uzavřely, a veškeré změny nebo ukončení smluv budou oznámeny registru obchodních údajů registrovanému v souladu s článkem 55 nebo uznanému v souladu s článkem 77. Údaje se oznamují nejpozději v pracovní den následující po uzavření, změně nebo ukončení smlouvy.
Oznamovací povinnost se vztahuje na derivátové smlouvy, které:
a)
byly uzavřeny před 16. srpna 2012 a k tomuto datu zůstaly nevypořádány;
b)
jsou uzavřeny 16. srpna 2012 nebo později.
Smluvní strana nebo ústřední protistrana, která podléhá oznamovací povinnosti, může oznamováním údajů o derivátových smlouvách pověřit jiný subjekt.
Smluvní strany a ústřední protistrany zajistí, aby při oznamování údajů o jejich derivátových smlouvách nedocházelo k duplicitám.
2. Smluvní strany uchovávají záznamy o každé derivátové smlouvě, kterou uzavřely, a každé změně nejméně pět let po ukončení smlouvy.
3. Pokud není k dispozici registr obchodních údajů pro zaznamenání údajů o derivátové smlouvě, zajistí smluvní strany a ústřední protistrany jejich oznámení ESMA.
V tomto případě ESMA zajistí, aby všechny relevantní subjekty uvedené v čl. 81 odst. 3 měly přístup ke všem údajům o derivátových smlouvách, které potřebují k plnění svých povinností a mandátů.
4. Má se za to, že smluvní strana nebo ústřední protistrana nebo subjekt oznamující údaje jejich jménem neporušuje žádné omezení prozrazovat informace uložené smlouvou nebo právními či správními předpisy, když registru obchodních údajů nebo ESMA oznámí údaje o derivátové smlouvě.
Sdělením těchto údajů nevzniká vykazující jednotce ani jejím ředitelům nebo zaměstnancům žádná odpovědnost.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti a typ zpráv uvedených v odstavcích 1 a 3 pro různé kategorie derivátů.
Zprávy uvedené v odstavcích 1 a 3 určují alespoň:
a)
smluvní strany derivátové smlouvy, a pokud se liší, osoby oprávněné a povinné z dané smlouvy;
b)
hlavní charakteristiky derivátových smluv, včetně jejich typu, podkladu, splatnosti, pomyslné hodnoty, ceny a data vypořádání.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. K zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 3 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem, které blíže určí:
a)
formát a četnost zpráv uvedených v odstavcích 1 a 3 pro jednotlivé kategorie derivátů;
b)
lhůtu, ve které mají být derivátové smlouvy oznámeny, včetně případného postupného zavádění u smluv uzavřených přede dnem vzniku oznamovací povinnosti.
ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Nefinanční smluvní strany
1. Pokud nefinanční smluvní strana otevře pozice v OTC derivátových smlouvách a tyto pozice překračují clearingový práh stanovený podle odstavce 3:
a)
okamžitě informuje ESMA a příslušný orgán uvedený v odstavci 5 tohoto článku;
b)
začne podléhat povinnosti clearingu pro budoucí smlouvy podle článku 4, pokud průměrná rolující pozice překračuje po dobu 30 pracovních dnů příslušný práh; a
c)
provede clearing veškerých relevantních budoucích smluv během čtyř měsíců ode dne, kdy začala podléhat povinnosti clearingu.
2. Nefinanční smluvní strana, která začala podléhat povinnosti clearingu v souladu s odst. 1 písm. b) a která následně orgánu určenému podle odstavce 5 prokáže, že její průměrná rolující pozice nepřekračuje po dobu 30 pracovních dnů clearingový práh, přestane podléhat povinnosti clearingu uvedené v článku 4.
3. Při výpočtu pozic uvedených v odstavci 1 započte nefinanční smluvní strana veškeré OTC derivátové smlouvy uzavřené nefinanční smluvní stranou nebo jinými nefinančními subjekty uvnitř skupiny, k níž nefinanční smluvní strana náleží, které nejsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním nefinanční smluvní strany nebo této skupiny.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s ESRB a dalšími relevantními orgány návrhy regulačních technických norem, které blíže určí:
a)
kritéria pro určení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním podle odstavce 3; a
b)
hodnoty clearingových prahů, které jsou určeny s ohledem na systémový význam součtu čistých pozic a expozic smluvní strany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů.
Po provedení otevřené veřejné konzultace ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
ESMA po konzultaci s ESRB a dalšími relevantními orgány pravidelně přezkoumává příslušné prahy a v případě potřeby navrhuje regulační technické normy za účelem jejich změny.
5. Každý členský stát určí orgán, který odpovídá za zajištění toho, že povinnost podle odstavce 1 je plněna.
Článek 11
Techniky zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana
1. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které uzavřou OTC derivátovou smlouvu, jejíž clearing neprovádí ústřední protistrana, zajistí s náležitou péčí, aby byly zavedeny vhodné postupy a systémy pro měření, sledování a zmírňování operačního rizika a úvěrového rizika protistrany, zahrnující alespoň:
a)
včasné potvrzení podmínek příslušné OTC derivátové smlouvy, prováděné pokud možno elektronickými prostředky;
b)
spolehlivé, odolné a kontrolovatelné standardizované procesy pro srovnávání portfolií, řízení souvisejících rizik, včasné odhalování a řešení sporů mezi stranami a sledování hodnoty smluv, které dosud nebyly vypořádány.
2. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 denně oceňují hodnotu smluv, které dosud nebyly vypořádány, podle tržní hodnoty. Pokud tržní podmínky brání oceňování podle tržní hodnoty, použije se spolehlivé a obezřetné ocenění podle modelu.
3. Finanční smluvní strany musí mít zavedeny postupy řízení rizik, které vyžadují, aby ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, které jsou uzavřeny dne 16. srpna 2012 nebo později, byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen. Nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 musí mít zavedeny postupy řízení rizik, které vyžadují, aby ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, které jsou uzavřeny v den překročení clearingového prahu nebo později, byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen.
4. Finanční smluvní strany musí držet vhodný a přiměřený kapitál k řízení rizika nekrytého vhodnou výměnou kolaterálu.
5. Požadavek stanovený v odstavci 3 tohoto článku se nevztahuje na obchod uvnitř skupiny podle článku 3 uskutečněný mezi smluvními stranami usazenými ve stejném členském státě, pokud neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
6. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí obou relevantních příslušných orgánů zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 2 písm. a), b) nebo c) uskutečněný mezi smluvními stranami usazenými v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nedospějí-li příslušné orgány ke kladnému rozhodnutí do 30 kalendářních dnů od obdržení žádosti o osvobození, může těmto orgánům s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 uskutečněný mezi nefinančními smluvními stranami usazenými v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nefinanční smluvní strany oznámí svůj úmysl využít osvobození příslušným orgánům podle čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud žádný z těchto příslušných orgánů do tří měsíců od obdržení oznámení nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny.
8. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí relevantního příslušného orgánu odpovědného za dohled nad smluvní stranou usazenou v Unii zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 2 písm. a) až d), který je uskutečněn mezi smluvní stranou usazenou v Unii a smluvní stranou usazenou v jurisdikci třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
9. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1, který je uskutečněn mezi nefinanční smluvní stranou usazenou v Unii a smluvní stranou usazenou v jurisdikci třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nefinanční smluvní strana oznámí svůj úmysl využít osvobození příslušnému orgánu podle čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud tento příslušný orgán do tří měsíců od obdržení oznámení nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny.
10. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí relevantního příslušného orgánu odpovědného za dohled nad finanční smluvní stranou zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 uskutečněný mezi nefinanční smluvní stranou a finanční smluvní stranou, které jsou usazeny v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Relevantní příslušný orgán odpovědný za dohled nad finanční smluvní stranou oznámí každé takové rozhodnutí příslušnému orgánu uvedenému v čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud tento příslušný orgán nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny. V případě neshody mezi příslušnými orgány jim může s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Smluvní strana obchodu uvnitř skupiny, jenž byl osvobozen od požadavku stanoveného v odstavci 3, informaci o tomto osvobození zveřejní.
Příslušný orgán oznámí ESMA každé rozhodnutí přijaté podle odstavce 6, 8 nebo 10 a každé oznámení obdržené podle odstavce 7, 9 nebo 10 a poskytne mu podrobné informace o dotyčném obchodu uvnitř skupiny.
12. Povinnosti stanovené v odstavcích 1 až 11 se vztahují na OTC derivátové smlouvy uzavřené mezi subjekty ze třetích zemí, které by těmto povinnostem podléhaly, pokud by byly usazeny v Unii, jestliže tyto smlouvy mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii nebo jestliže je uložení této povinnosti nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení.
13. ESMA činnost s deriváty nezpůsobilými k clearingu pravidelně sleduje s cílem rozpoznat případy, kdy určitá kategorie derivátů může představovat systémové riziko, a předcházet regulační arbitráži mezi derivátovými obchody, u nichž je nebo není prováděn clearing. ESMA po konzultaci s ESRB zejména přijímá opatření podle čl. 5 odst. 3 nebo přezkoumává regulační technické normy pro maržové požadavky stanovené v odstavci 14 tohoto článku a v článku 41.
14. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
postupy a mechanismy uvedené v odstavci 1;
b)
tržní podmínky, které brání ocenění podle tržní hodnoty, a kritéria pro používání ocenění podle modelu uvedeného v odstavci 2;
c)
podrobné údaje o osvobozených obchodech uvnitř skupiny, které mají být součástí oznámení podle odstavců 7, 9 a 10;
d)
podrobné informace o osvobozených obchodech uvnitř skupiny podle odstavce 11;
e)
smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení, jak je uvedeno v odstavci 12.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
15. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu společné návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
postupy řízení rizik včetně úrovní a typu kolaterálu a způsobů jeho oddělení požadovaného ke splnění odstavce 3;
b)
úroveň kapitálu požadovanou ke splnění odstavce 4;
c)
postupy, jimiž se mají řídit smluvní strany a relevantní příslušné orgány při uplatňování osvobození podle odstavců 6 až 10;
d)
použitelná kritéria podle odstavců 5 až 10, zejména včetně toho, co by mělo být považováno za věcnou nebo právní překážku bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Evropské orgány dohledu předloží tyto společné návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
V závislosti na právní povaze smluvní strany jsou na Komisi přeneseny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 nebo (EU) č. 1095/2010.
Článek 12
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení pravidel podle této hlavy a přijmou veškerá opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Tyto sankce zahrnují alespoň správní pokuty. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány odpovědné za dohled nad finančními a popřípadě nefinančními smluvními stranami zveřejnily každou sankci uloženou za porušení článků 4, 5 a 7 až 11, pokud by takové zveřejnění vážně neohrozilo finanční trhy nebo nezpůsobilo zúčastněným stranám neúměrnou škodu. Členské státy pravidelně zveřejňují hodnotící zprávy o účinnosti použití pravidel v oblasti sankcí. Takto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES.
Do 17. února 2013 oznámí členské státy Komisi pravidla uvedená v odstavci 1. Neprodleně Komisi oznámí jakoukoli jejich následnou změnu.
3. Porušení pravidel této hlavy nemá dopad na platnost OTC derivátové smlouvy ani na možnost stran prosazovat ustanovení OTC derivátové smlouvy. Porušení pravidel této hlavy nezakládá nárok kterékoli strany OTC derivátové smlouvy na náhradu škody.
Článek 13
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 4, 9, 10 a 11 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, vypracovává zprávy o těchto otázkách Evropskému parlamentu a Radě a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví, že právní, dohledové a vynucovací předpisy určité třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům stanoveným tímto nařízením podle článků 4, 9, 10 a 11;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení; a
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 86 odst. 2.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti uvedený v odstavci 2 znamená, že se má za to, že smluvní strany uzavírající obchod podléhající tomuto nařízení splnily povinnosti obsažené v článcích 4, 9, 10 a 11 tohoto nařízení, pokud je alespoň jedna z nich usazena v dané třetí zemi.
4. Komise ve spolupráci s ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v článcích 4, 9, 10 a 11, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. V případě, že zpráva odhalí nedostatečné nebo nedůsledné uplatňování rovnocenných požadavků orgány třetí země, zruší Komise do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy uznání rovnocennosti právního rámce dotyčné země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na smluvní strany automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v tomto nařízení.
HLAVA III
POVOLENÍ ÚSTŘEDNÍCH PROTISTRAN A DOHLED NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmínky a postupy pro povolení ústřední protistrany
Článek 14
Povolení ústřední protistrany
1. Právnická osoba usazená v Unii, která hodlá poskytovat clearingové služby jako ústřední protistrana, požádá postupem stanoveným v článku 17 o povolení příslušný orgán členského státu, kde je usazena (dále jen „příslušný orgán ústřední protistrany“).
2. Povolení vydané v souladu s článkem 17 je účinné pro celé území Unie.
3. Povolení podle odstavce 1 se vydává pouze na činnosti spojené s clearingem a uvádí služby nebo činnosti, které je ústřední protistrana oprávněna poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se toto povolení vztahuje.
4. Ústřední protistrana musí trvale splňovat podmínky potřebné pro povolení.
Ústřední protistrana bez zbytečného odkladu informuje příslušný orgán o veškerých podstatných změnách, které mají vliv na podmínky pro povolení.
5. Povolení podle odstavce 1 nebrání členským státům v tom, aby ve vztahu k ústředním protistranám usazeným na jejich území přijaly nebo nadále uplatňovaly dodatečné požadavky, včetně určitých požadavků na povolení podle směrnice 2006/48/ES.
Článek 15
Rozšíření činností a služeb
1. Ústřední protistrana, která chce rozšířit svou činnost o další služby nebo činnosti, na které se první povolení nevztahuje, podá žádost o rozšíření příslušnému orgánu ústřední protistrany. Za rozšíření uvedeného povolení se považuje nabízení clearingových služeb, pro které ústřední protistrana dosud nemá povolení.
Rozšíření povolení se provádí postupem stanoveným v článku 17.
2. Pokud chce ústřední protistrana rozšířit svou činnost do jiného členského státu, než ve kterém je usazena, příslušný orgán ústřední protistrany o tom okamžitě uvědomí příslušný orgán druhého členského státu.
Článek 16
Kapitálové požadavky
1. Ústřední protistrana musí mít stálý a dostupný počáteční kapitál ve výši alespoň 7,5 milionu EUR, aby mohla získat povolení podle článku 14.
2. Kapitál ústřední protistrany včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů musí být přiměřený riziku plynoucímu z činností ústřední protistrany. Musí trvale postačovat k zajištění řádného ukončení nebo restrukturalizace činností v příslušném časovém rozpětí a k zajištění adekvátní ochrany ústřední protistrany proti úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku a operačním, právním a obchodním rizikům, která ještě nejsou kryta zvláštními finančními zdroji uvedenými v článcích 41 až 44.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje EBA v úzké spolupráci s ESCB a po konzultaci s ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují požadavky na kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy ústřední protistrany uvedené v odstavci 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 17
Postupy pro vydávání povolení a zamítnutí žádosti o povolení
1. Žádající ústřední protistrana podá žádost o povolení příslušnému orgánu členského státu, ve kterém je usazena.
2. Žádající ústřední protistrana poskytne veškeré informace nezbytné k tomu, aby přesvědčila příslušný orgán, že v době povolení má přijata veškerá opatření nutná k tomu, aby splnila požadavky stanovené v tomto nařízení. Příslušný orgán okamžitě předá veškeré informace, které od žádající ústřední protistrany obdržel, ESMA a kolegiu uvedenému v čl. 18 odst. 1.
3. Do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti příslušný orgán posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví příslušný orgán lhůtu, v níž musí žádající ústřední protistrana poskytnout doplňující informace. Posoudí-li příslušný orgán žádost jako úplnou, oznámí to žádající ústřední protistraně, členům kolegia zřízeného podle čl. 18 odst. 1 a ESMA.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany vydá povolení pouze tehdy, pokud je plně přesvědčen, že žádající ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení a že je ústřední protistrana oznámena jako systém podle směrnice 98/26/ES.
Příslušný orgán řádně zváží stanovisko kolegia přijaté v souladu s článkem 19. Nesouhlasí-li příslušný orgán ústřední protistrany s kladným stanoviskem kolegia, musí jeho rozhodnutí obsahovat řádné odůvodnění a vysvětlení všech podstatných odchylek od tohoto kladného stanoviska.
Ústřední protistrana povolení nezíská, jestliže všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, dosáhnou vzájemnou dohodou společného stanoviska podle čl. 19 odst. 1, že dané ústřední protistraně povolení vydáno nebude. Toto stanovisko musí být písemné a obsahovat řádné a podrobné odůvodnění, proč se kolegium domnívá, že požadavky stanovené tímto nařízením nebo jinými právními předpisy Unie nejsou splněny.
Nebylo-li dosaženo vzájemnou dohodou společného stanoviska podle třetího pododstavce a vyjádří-li dvoutřetinová většina členů kolegia záporné stanovisko, může do 30 kalendářních dnů od přijetí uvedeného záporného stanoviska kterýkoli dotčený příslušný orgán na základě dvoutřetinové většiny členů kolegia postoupit záležitost ESMA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Rozhodnutí o postoupení musí být písemné a musí obsahovat řádné a podrobné odůvodnění, proč se příslušní členové kolegia domnívají, že požadavky stanovené tímto nařízením nebo jinými součástmi práva Unie nejsou splněny. V takovém případě příslušný orgán ústřední protistrany odloží přijetí svého rozhodnutí o povolení a vyčká rozhodnutí o povolení, které může přijmout ESMA podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010. Příslušný orgán přijme rozhodnutí v souladu s rozhodnutím ESMA. Záležitost nesmí být ESMA postoupena po uplynutí lhůty 30 dnů uvedené ve čtvrtém pododstavci.
Dosáhnou-li všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, vzájemnou dohodou společného stanoviska podle čl. 19 odst. 1, že dané ústřední protistraně nebude povolení vydáno, může příslušný orgán ústřední protistrany postoupit záležitost ESMA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Příslušný orgán členského státu, v němž je usazena ústřední protistrana, předá rozhodnutí ostatním dotčeným příslušným orgánům.
5. V případě, že příslušný orgán ústřední protistrany neuplatňuje ustanovení tohoto nařízení nebo je uplatňuje způsobem, který se jeví jako porušení práva Unie, postupuje ESMA v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Na žádost kteréhokoli člena kolegia nebo z vlastního podnětu a po vyrozumění příslušného orgánu může ESMA vyšetřovat údajné porušování nebo neuplatňování práva Unie.
6. Žádné kroky kteréhokoli člena kolegia učiněné při plnění jeho povinností nesmějí přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb v jakékoli měně.
7. Do šesti měsíců od podání úplné žádosti příslušný orgán písemně a s řádným odůvodněním vyrozumí žádající ústřední protistranu o tom, zda bylo její žádosti o povolení vyhověno, či zda byla zamítnuta.
Článek 18
Kolegium
1. Do 30 kalendářních dnů od podání úplné žádosti v souladu s článkem 17 zřídí příslušný orgán ústřední protistrany kolegium, které spravuje a jemuž předsedá, s cílem usnadnit plnění úkolů uvedených v článcích 15, 17, 49, 51 a 54.
2. Kolegium se skládá z:
a)
ESMA;
b)
příslušného orgánu ústřední protistrany;
c)
příslušných orgánů odpovědných za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, které během jednoho roku poskytly největší souhrnné příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany uvedeného v článku 42;
d)
příslušných orgánů odpovědných za dohled nad obchodními systémy, které ústřední protistrana obsluhuje;
e)
příslušných orgánů, které vykonávají dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
f)
příslušných orgánů, které vykonávají dohled nad centrálními depozitáři cenných papírů, s nimiž je ústřední protistrana propojena;
g)
příslušných členů ESCB odpovědných za dohled nad ústřední protistranou a příslušných členů ESCB odpovědných za dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
h)
centrálních bank, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn.
3. Příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia, může kolegium požádat o jakékoli informace, které jsou důležité pro plnění jeho úkolů v oblasti dohledu.
4. Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů podle tohoto nařízení, zajišťuje kolegium:
a)
vypracování stanoviska uvedeného v článku 19;
b)
výměnu informací, včetně žádostí o informace podle článku 84;
c)
dohodu o dobrovolném rozdělení úkolů mezi své členy;
d)
koordinaci programů dohledových šetření založených na hodnocení rizika ústřední protistrany a
e)
určení postupů a pohotovostních plánů pro řešení naléhavých situací uvedených v článku 24.
5. Zřízení a činnost kolegia se řídí písemnou dohodou mezi všemi jeho členy.
Tato dohoda určí praktické mechanismy pro činnost kolegia, včetně podrobných pravidel pro hlasování, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 3, a může určit úkoly, které mají být svěřeny příslušnému orgánu ústřední protistrany nebo jinému členu kolegia.
6. K zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují podmínky, za nichž se měny Unie uvedené v odst. 2 písm. h) považují za nejrelevantnější, a podrobnosti praktických mechanismů uvedených v odstavci 5.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Stanovisko kolegia
1. Do čtyř měsíců od podání úplné žádosti ústřední protistranou v souladu s článkem 17 provede příslušný orgán ústřední protistrany posouzení rizik ústřední protistrany a předloží zprávu kolegiu.
Do 30 kalendářních dnů od obdržení uvedené zprávy a na základě zjištění uvedených ve zprávě dospěje kolegium ke společnému stanovisku ohledně toho, zda žádající ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení.
Aniž je dotčen čl. 17 odst. 4 čtvrtý pododstavec a pokud kolegium nedospěje ke společnému stanovisku podle druhého pododstavce, přijme ve stejné lhůtě stanovisko většinou hlasů.
2. ESMA usnadní přijetí společného stanoviska v souladu se svou obecnou funkcí koordinace podle článku 31 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Většinové stanovisko kolegia se přijímá prostou většinou hlasů jeho členů. V kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, má každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat mohou nejvýše dva členové kolegia z téhož členského státu. V kolegiích, jež mají více než dvanáct členů, má každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat mohou nejvýše tři členové z téhož členského státu. ESMA nemá právo hlasovat o stanoviscích kolegia.
Článek 20
Odnětí povolení
1. Aniž je dotčen čl. 22 odst. 3, odejme příslušný orgán ústřední protistraně povolení, pokud ústřední protistrana:
a)
nevyužije toto povolení do dvanácti měsíců, výslovně se jej vzdá nebo déle než šest předchozích měsíců neposkytuje služby či nevykonává činnost;
b)
získala povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
c)
přestane splňovat podmínky, za nichž bylo povolení vydáno, a ve stanovené lhůtě nepřijala nápravná opatření požadovaná příslušným orgánem ústřední protistrany;
d)
závažně a systematicky porušuje některé požadavky stanovené v tomto nařízení.
2. Pokud se příslušný orgán ústřední protistrany domnívá, že nastala některá z okolností uvedených v odstavci 1, vyrozumí o tom do pěti pracovních dnů ESMA a členy kolegia.
3. Příslušný orgán ústřední protistrany konzultuje nutnost odejmout povolení ústřední protistraně s členy kolegia, ledaže je rozhodnutí naléhavé.
4. Kterýkoli člen kolegia může kdykoli požádat, aby příslušný orgán ústřední protistrany posoudil, zda ústřední protistrana nadále dodržuje podmínky, za nichž bylo povolení vydáno.
5. Příslušný orgán ústřední protistrany může odnětí povolení omezit na konkrétní službu, činnost nebo kategorii finančních nástrojů.
6. Příslušný orgán ústřední protistrany zašle ESMA a členům kolegia své řádně odůvodněné rozhodnutí, které zohlední připomínky členů kolegia.
7. Rozhodnutí o odnětí povolení je účinné v celé Unii.
Článek 21
Přezkum a vyhodnocení
1. Aniž je dotčena úloha kolegia, příslušné orgány uvedené v článku 22 přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrany zavedly ke splnění tohoto nařízení, a vyhodnotí rizika, kterým ústřední protistrany jsou nebo mohou být vystaveny.
2. Přezkum a vyhodnocení podle odstavce 1 se týkají všech požadavků na ústřední protistrany stanovených tímto nařízením.
3. Příslušné orgány stanoví četnost a intenzitu přezkumu a vyhodnocení uvedených v odstavci 1 s přihlédnutím k velikosti, systémové důležitosti, povaze, rozsahu a složitosti činností dotčených ústředních protistran. Přezkum a vyhodnocení se aktualizují nejméně jednou ročně.
Ústřední protistrany podléhají kontrolám na místě.
4. Příslušné orgány pravidelně, avšak nejméně jednou ročně informují kolegium o výsledcích přezkumu a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí.
5. Příslušné orgány vyžadují, aby jakákoli ústřední protistrana, která neplní požadavky stanovené tímto nařízením, včas přijala nezbytná opatření nebo učinila kroky nezbytné k nápravě této situace.
6. ESMA plní koordinační úlohu mezi příslušnými orgány a jednotlivými kolegii s cílem vytvořit společnou kulturu dohledu a zavést jednotnou praxi v této oblasti, zajistit používání stejných postupů a jednotného přístupu a posílit jednotnost výsledků dohledu.
Za účelem prvního pododstavce ESMA alespoň jednou ročně:
a)
provádí srovnávací hodnocení činností dohledu všech příslušných orgánů v souvislosti s vydáváním povolení a dohledem nad ústředními protistranami v souladu s článkem 30 nařízení (EU) č. 1095/2010 a
b)
zahajuje a koordinuje hodnocení odolnosti ústředních protistran v celé Unii vůči nepříznivému tržnímu vývoji v souladu s čl. 32 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Pokud hodnocení uvedené ve druhém pododstavci písm. b) odhalí nedostatečnou odolnost jedné nebo více ústředních protistran, vydá ESMA nezbytná doporučení podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Dozor a dohled nad ústředními protistranami
Článek 22
Příslušný orgán
1. Každý členský stát určí příslušný orgán odpovědný za plnění povinností, které vyplývají z tohoto nařízení v souvislosti s povolováním ústředních protistran usazených na jeho území a s dohledem nad nimi, a informuje o něm Komisi a ESMA.
Pokud členský stát určí více než jeden příslušný orgán, jednoznačně vymezí jejich úlohy a určí jeden orgán, který odpovídá za koordinaci spolupráce a výměnu informací s Komisí, ESMA, příslušnými orgány jiných členských států, EBA a příslušnými členy ESCB v souladu s články 23, 24, 83 a 84.
2. Každý členský stát zajistí, aby měl příslušný orgán dohlížecí a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro výkon jeho funkcí.
3. Každý členský stát zajistí v souladu s vnitrostátním právem možnost přijímání nebo ukládání vhodných správních opatření vůči fyzickým či právnickým osobám odpovědným za nedodržování tohoto nařízení.
Tato opatření musí být účinná, přiměřená a odrazující a mohou zahrnovat požadavek přijetí nápravných opatření ve stanovené lhůtě.
4. ESMA na své internetové stránce zveřejní seznam příslušných orgánů určených v souladu s odstavcem 1.
KAPITOLA 3
Spolupráce
Článek 23
Spolupráce mezi orgány
1. Příslušné orgány úzce spolupracují spolu navzájem, s ESMA a v případě potřeby s ESCB.
2. Na základě informací dostupných v daném čase příslušné orgány při výkonu svých obecných povinností řádně zvažují potenciální dopad svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních dotčených členských státech, zejména v naléhavých situacích uvedených v článku 24.
Článek 24
Naléhavé situace
Příslušný orgán ústřední protistrany nebo jakýkoli jiný orgán bez zbytečného odkladu informuje ESMA, kolegium, příslušné členy ESCB a jiné relevantní orgány o jakékoli naléhavé situaci spojené s ústřední protistranou, včetně vývoje na finančních trzích, která může mít nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému ve kterémkoli z členských států, kde je ústřední protistrana nebo některý z členů jejího clearingového systému usazen.
KAPITOLA 4
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 25
Uznání ústřední protistrany usazené v třetí zemi
1. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii, pouze pokud ji uzná ESMA.
2. ESMA může po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uznat ústřední protistranu usazenou v třetí zemi, která požádala o uznání pro účely poskytování pouze některých clearingových služeb nebo činností, pokud:
a)
Komise přijala prováděcí akt v souladu s odstavcem 6;
b)
ústřední protistrana má v příslušné třetí zemi povolení a podléhá účinnému dohledu a vynucování, jež zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi;
c)
byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 7;
d)
ústřední protistrana je usazena nebo povolena ve třetí zemi, u níž bylo v souladu s kritérii stanovenými ve společném memorandu mezi členskými státy o rovnocennosti třetích zemí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (29) uznáno, že má rovnocenné systémy proti praní peněz a boje proti financování terorismu jako Unie.
3. Při posuzování toho, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 2, ESMA konzultuje:
a)
s příslušným orgánem členského státu, ve kterém ústřední protistrana poskytuje nebo hodlá poskytovat clearingové služby a který si ústřední protistrana zvolila;
b)
s příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, kteří poskytují nebo by podle předpokladů ústřední protistrany měli během jednoho roku poskytnout největší souhrnné příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany uvedeného v článku 42;
c)
s příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad obchodními systémy v Unii, kterým ústřední protistrana poskytuje nebo má poskytovat služby;
d)
s příslušnými orgány, které vykonávají dohled nad ústředními protistranami usazenými v Unii, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
e)
s příslušnými členy ESCB členských států, ve kterých ústřední protistrana poskytuje nebo hodlá poskytovat clearingové služby, a s příslušnými členy ESCB odpovědnými za dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
f)
s centrálními bankami, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je nebo má být prováděn.
4. Ústřední protistrana uvedená v odstavci 1 podá žádost ESMA.
Žádající ústřední protistrana poskytne ESMA všechny informace nezbytné k jejímu uznání. ESMA do 30 pracovních dní od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, v níž musí žádající ústřední protistrana poskytnout doplňující informace.
Rozhodnutí o uznání vychází z podmínek stanovených v odstavci 2 a je nezávislé na jakémkoli posouzení, které je základem pro rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 13 odst. 3.
Před přijetím svého rozhodnutí konzultuje ESMA s orgány a subjekty uvedenými v odstavci 3.
Do 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti ESMA písemně a s řádným odůvodněním vyrozumí žádající ústřední protistranu o tom, zda bylo její žádosti o uznání vyhověno, či zda byla zamítnuta.
ESMA zveřejní na své internetové stránce seznam ústředních protistran uznaných v souladu s tímto nařízením.
5. ESMA po konzultaci s orgány a subjekty uvedenými v odstavci 3 přezkoumá uznání ústřední protistrany usazené v třetí zemi, pokud rozšířila své činnosti a služby v Unii. Tento přezkum se provede v souladu s odstavci 2, 3 a 4. ESMA může zrušit uznání takové ústřední protistrany, pokud přestanou být splněny podmínky stanovené v odstavci 2, a za stejných okolností, jaké jsou uvedeny v článku 20.
6. Komise může podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011 přijmout prováděcí akt, který stanoví, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajišťují, že ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV tohoto nařízení, že tyto ústřední protistrany podléhají v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu a vynucování a že právní rámec uvedené třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
7. ESMA uzavře s relevantními příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 6 uznány jako rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. Tato ujednání blíže určí alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím týkajícím se ústředních protistran povolených v třetích zemích, které si ESMA vyžádá;
b)
mechanismus pro neprodlené vyrozumění ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že ústřední protistrana, nad kterou vykonává dohled, porušuje podmínky svého povolení nebo jiné právní předpisy, jimiž se má řídit;
c)
mechanismus pro neprodlené vyrozumění ESMA příslušným orgánem třetí země, je-li ústřední protistraně, nad kterou příslušný orgán třetí země vykonává dohled, uděleno oprávnění poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo klientům usazeným v Unii;
d)
postupy, které se týkají koordinace činností dohledu, včetně kontrol na místě, jsou-li vhodné.
8. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, jež blíže určují informace, které má žádající ústřední protistrana poskytnout ESMA ve své žádosti o uznání.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
POŽADAVKY NA ÚSTŘEDNÍ PROTISTRANY
KAPITOLA 1
Organizační požadavky
Článek 26
Obecná ustanovení
1. Ústřední protistrana musí mít spolehlivé řídicí systémy včetně jasné organizační struktury s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti, účinné postupy k zjišťování, řízení, kontrole a oznamování rizik, kterým je nebo by mohla být vystavena, a přiměřené mechanismy vnitřní kontroly včetně řádných administrativních a účetních postupů.
2. Ústřední protistrana musí přijmout strategie a postupy dostatečně účinné k zajištění toho, že ona sama i její řídící pracovníci a zaměstnanci dodržují veškerá ustanovení tohoto nařízení.
3. Ústřední protistrana musí mít a provozovat organizační strukturu, která zajišťuje nepřetržitý a řádný výkon jejích služeb a činností. Musí využívat vhodné a přiměřené systémy, zdroje a postupy.
4. Ústřední protistrana musí zřetelně oddělovat hierarchické vztahy pro řízení rizik a pro své ostatní operace.
5. Ústřední protistrana musí přijmout, provádět a dodržovat politiku odměňování, která podporuje spolehlivé a účinné řízení rizik a která nevytváří pobídky k podhodnocení rizik.
6. Ústřední protistrana musí udržovat informační systémy odpovídající složitosti, rozmanitosti a typům vykonávaných služeb a činností tak, aby byly zajištěny vysoké bezpečnostní standardy a neporušenost a důvěrnost uchovávaných informací.
7. Ústřední protistrana musí bezplatně zveřejňovat své řídící systémy, pravidla, kterými se řídí, a kritéria účastenství ve svém clearingovém systému.
8. Ústřední protistrana se musí podrobovat častým a nezávislým auditům. Výsledky těchto auditů musí být sděleny radě a poskytnuty příslušnému orgánu.
9. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují minimální obsah pravidel a řídících systémů uvedených v odstavcích 1 až 8.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 27
Vrcholné vedení a rada
1. Vrcholné vedení ústřední protistrany musí mít dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností k zajištění řádného a obezřetného řízení ústřední protistrany.
2. Ústřední protistrana musí mít radu, ve které je alespoň jedna třetina členů, nejméně však dva členové, nezávislí. Zástupci klientů členů jejího clearingového systému musí být přizváni, aby se účastnili schůzí rady při projednávání otázek souvisejících s články 38 a 39. Odměna nezávislých a jiných nevýkonných členů rady nesmí souviset s obchodními výsledky ústřední protistrany.
Členové rady ústřední protistrany, včetně nezávislých členů, musí mít dostatečně dobrou pověst a přiměřené odborné znalosti o finančních službách, řízení rizik a clearingových službách.
3. Ústřední protistrana jednoznačně určí úkoly a povinnosti rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu a auditorům.
Článek 28
Výbor pro rizika
1. Ústřední protistrana zřídí výbor pro rizika, který je složen ze zástupců členů jejího clearingového systému, z nezávislých členů rady a ze zástupců klientů. Výbor pro rizika může přizvat na svá zasedání zaměstnance ústřední protistrany a externí nezávislé odborníky, kteří však nemají právo hlasovat. Příslušné orgány mohou požádat o účast na zasedání výboru pro rizika bez práva hlasovat a o řádné informování o činnostech a rozhodnutích výboru pro rizika. Rady výboru pro rizika nesmějí být přímo ovlivňovány vedením ústřední protistrany. Ve výboru pro rizika nesmí mít ani jedna z uvedených skupin zástupců většinu.
2. Ústřední protistrana členům výboru pro rizika jednoznačně určí pověření, řídící systémy k zajištění nezávislosti, provozní postupy, kritéria účastenství a volební mechanismus. Řídící systémy musí být veřejně dostupné a určovat alespoň, že výboru pro rizika předsedá nezávislý člen rady, že výbor je přímo podřízen radě a že zasedá pravidelně.
3. Výbor pro rizika podává radě rady ke všem opatřením, která mohou mít dopad na řízení rizik ústřední protistrany, jako jsou významná změna jejího modelu rizik, postupy v případě selhání, kritéria pro přijímání členů clearingového systému, clearing nových kategorií nástrojů nebo outsourcing funkcí. Rady výboru pro rizika se nevyžadují pro každodenní operace ústřední protistrany. Je třeba vyvíjet náležité úsilí, aby byly s výborem pro rizika konzultovány skutečnosti, které mohou mít dopad na řízení rizik ústřední protistrany v naléhavých situacích.
4. Aniž je dotčeno právo příslušných orgánů být řádně informovány, jsou členové výboru pro rizika vázáni mlčenlivostí. Pokud předseda výboru pro rizika určí, že se některý člen v souvislosti s konkrétní záležitostí nachází ve skutečném nebo potenciálním střetu zájmů, nesmí uvedený člen o uvedené záležitosti hlasovat.
5. Ústřední protistrana bezodkladně informuje příslušný orgán o každém rozhodnutí, kdy se rada rozhodne neřídit se radou výboru pro rizika.
Článek 29
Vedení záznamů
1. Ústřední protistrana po dobu alespoň deseti let vede všechny záznamy o poskytnutých službách a uskutečněných činnostech, aby příslušný orgán mohl sledovat dodržování tohoto nařízení ústřední protistranou.
2. Ústřední protistrana po dobu alespoň deseti let od ukončení smlouvy uchovává všechny informace o všech smlouvách, které zpracovala. Uvedené informace musí umožňovat alespoň zjištění původních podmínek obchodu předtím, než tato ústřední protistrana provedla clearing.
3. Ústřední protistrana na požádání poskytne příslušnému orgánu, ESMA a příslušným členům ESCB záznamy a informace uvedené v odstavcích 1 a 2 a všechny informace o pozicích vyplývajících ze smluv, jejichž clearing byl proveden, bez ohledu na obchodní systém, ve kterém byly obchody uzavřeny.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti údajů a informací, jež mají být uchovány, jak je uvedeno v odstavcích 1 až 3.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
5. K zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 2 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem určujících formát záznamů a informací, které mají být uchovány.
ESMA přeloží návrhy uvedených prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcích technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Akcionáři a společníci s kvalifikovanými účastmi
1. Příslušný orgán nevydá povolení ústřední protistraně, pokud není informován o totožnosti akcionářů nebo společníků, ať přímých či nepřímých, fyzických či právnických osob, kteří mají kvalifikované účasti, a o výši těchto kvalifikovaných účastí.
2. Příslušný orgán odmítne vydat povolení ústřední protistraně, pokud není přesvědčen o vhodnosti akcionářů či společníků s kvalifikovanou účastí v ní s ohledem na potřebu zajistit řádné a obezřetné řízení ústřední protistrany.
3. Pokud existují úzká propojení mezi ústřední protistranou a jinými fyzickými nebo právnickými osobami, vydá příslušný orgán povolení pouze v případě, že mu tato propojení nebrání v účinném dohledu.
4. Pokud osoby uvedené v odstavci 1 vykonávají vliv, který by mohl být na újmu řádnému a obezřetnému řízení ústřední protistrany, přijme příslušný orgán vhodná opatření k ukončení tohoto stavu, která mohou zahrnovat odnětí povolení ústřední protistraně.
5. Příslušný orgán odmítne vydat povolení, pokud mu právní a správní předpisy třetí země vztahující se na jednu nebo více fyzických či právnických osob, s nimiž má ústřední protistrana úzké propojení, nebo obtíže spojené s jejich uplatňováním brání v účinném dohledu.
Článek 31
Informování příslušných orgánů
1. Ústřední protistrana oznámí svému příslušnému orgánu veškeré změny svého vedení a poskytne mu všechny údaje nutné k posouzení souladu s čl. 27 odst. 1 a odst. 2 druhým pododstavcem.
V případech, kdy by mohlo jednání člena rady poškodit řádné a obezřetné řízení ústřední protistrany, přijme příslušný orgán vhodná opatření, jež mohou zahrnovat vyloučení uvedeného člena z rady.
2. Každá fyzická či právnická osoba nebo takové osoby jednající ve vzájemné shodě (dále jen „navrhovaný nabyvatel“), které přijaly rozhodnutí přímo nebo nepřímo nabýt kvalifikovanou účast v ústřední protistraně nebo přímo nebo nepřímo takovou účast zvýšit s tím důsledkem, že by podíl na hlasovacích právech nebo na kapitálu, který drží, dosáhl jedné z prahových hodnot 10 %, 20 %, 30 % nebo 50 % nebo ji překročil anebo že by se ústřední protistrana stala jejich dceřiným podnikem (dále jen „navrhované nabytí“), to nejprve písemně oznámí příslušnému orgánu ústřední protistrany, ve které zamýšlejí nabýt nebo zvýšit kvalifikovanou účast, a uvedou výši své zamýšlené účasti a důležité informace, jak je uvedeno v čl. 32 odst. 4.
Každá fyzická či právnická osoba, která přijala rozhodnutí přímo nebo nepřímo zcizit kvalifikovanou účast v ústřední protistraně (dále jen „navrhovaný prodávající“), to nejprve písemně oznámí příslušném orgánu a uvede výši této účasti. Tato osoba rovněž oznámí příslušnému orgánu každé rozhodnutí snížit svou kvalifikovanou účast tak, že by podíl na hlasovacích právech nebo na kapitálu, který drží, klesl pod 10 %, 20 %, 30 % nebo 50 % anebo tak, že by ústřední protistrana přestala být dceřiným podnikem dotyčné osoby.
Příslušný orgán bezodkladně a v každém případě do dvou pracovních dnů od obdržení oznámení uvedeného v tomto odstavci a od obdržení informací uvedených v odstavci 3 písemně potvrdí jejich přijetí navrhovanému nabyvateli nebo prodávajícímu.
Příslušný orgán ve lhůtě 60 pracovních dnů ode dne písemného potvrzení o přijetí oznámení a všech dokumentů, které k němu mají být přiloženy na základě seznamu uvedeného v čl. 32 odst. 4 (dále jen „lhůta pro posouzení“), provede posouzení stanovené v čl. 32 odst. 1 (dále jen „posouzení“).
Příslušný orgán uvědomí navrhovaného nabyvatele nebo prodávajícího při potvrzení přijetí o konci lhůty pro posouzení.
3. Pokud je to nutné, může příslušný orgán během lhůty pro posouzení, avšak nejpozději v její padesátý pracovní den, požádat o další informace nezbytné pro dokončení posouzení. Tato žádost musí být učiněna písemně a blíže určit, jaké doplňující informace jsou třeba.
Lhůta pro posouzení se staví na dobu ode dne zaslání žádosti příslušného orgánu o informace do obdržení odpovědi na ni od navrhovaného nabyvatele. Přerušení nepřesáhne 20 pracovních dnů. Příslušný orgán může podle svého uvážení vznést jakoukoli další žádost o doplnění nebo objasnění informací, to však nesmí vést ke stavení lhůty pro posouzení.
4. Příslušný orgán může prodloužit stavení lhůty pro posouzení podle odst. 3 druhého pododstavce až na 30 pracovních dnů, je-li navrhovaný nabyvatel nebo prodávající:
a)
usazen nebo regulován mimo Unii;
b)
fyzickou nebo právnickou osobou, která nepodléhá dozoru ani dohledu podle tohoto nařízení ani podle směrnice 73/239/EHS, směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního (30) nebo podle směrnic 2002/83/ES, 2003/41/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES, 2006/48/ES, 2009/65/ES nebo 2011/61/EU.
5. Pokud se příslušný orgán po ukončení posuzování rozhodne vyjádřit nesouhlas s navrhovaným nabytím, vyrozumí o tom písemně do dvou pracovních dnů a před uplynutím lhůty pro posouzení navrhovaného nabyvatele a své rozhodnutí odůvodní. Příslušný orgán vyrozumí o této skutečnosti kolegium uvedené v článku 18. S výhradou vnitrostátního práva je možné řádné odůvodnění takového rozhodnutí na žádost navrhovaného nabyvatele zveřejnit. Členské státy však mohou příslušnému orgánu umožnit zveřejnit toto odůvodnění bez žádosti navrhovaného nabyvatele.
6. Pokud příslušný orgán nevyjádří nesouhlas s navrhovaným nabytím ve lhůtě pro posouzení, považuje se za schválené.
7. Příslušný orgán může stanovit a v případě potřeby prodloužit lhůtu pro dokončení navrhovaného nabytí.
8. Členské státy nesmí stanovit pro oznamování přímých nebo nepřímých nabytí hlasovacích práv nebo kapitálu příslušnému orgánu a pro jejich schvalování tímto orgánem požadavky přísnější, než jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 32
Posouzení
1. Příslušný orgán při posuzování oznámení uvedeného v čl. 31 odst. 2 a informací uvedených v čl. 31 odst. 3 hodnotí s ohledem na možný vliv navrhovaného nabyvatele na ústřední protistranu a za účelem zajištění řádného a obezřetného řízení ústřední protistrany, v níž je navrhováno nabytí, vhodnost navrhovaného nabyvatele a finanční rozumnost navrhovaného nabytí podle všech těchto ohledů:
a)
pověst a finanční zdraví navrhovaného nabyvatele;
b)
pověst a zkušenost všech osob, které budou v důsledku navrhovaného nabytí řídit činnosti ústřední protistrany;
c)
zda bude ústřední protistrana schopna nepřetržitě dodržovat toto nařízení;
d)
zda existuje důvodné podezření, že ve spojení s navrhovaným nabytím dochází nebo došlo k praní peněz nebo k financování terorismu nebo k pokusům o ně ve smyslu článku 1 směrnice 2005/60/ES nebo že by navrhované nabytí mohlo zvýšit riziko takového jednání.
Při posuzování finančního zdraví navrhovaného nabyvatele věnuje příslušný orgán zvláštní pozornost typu obchodní činnosti prováděné a zamýšlené v ústřední protistraně, v níž je navrhováno nabytí.
Při posuzování schopnosti ústřední protistrany dodržovat toto nařízení věnuje příslušný orgán zvláštní pozornost tomu, zda má skupina, jejíž součástí se ústřední protistrana stane, strukturu umožňující účinný dohled, účinnou výměnu informací mezi příslušnými orgány a vymezení působnosti mezi příslušnými orgány.
2. Příslušné orgány mohou vyjádřit nesouhlas s navrhovaným nabytím pouze tehdy, pokud je to na základě kritérií stanovených v odstavci 1 důvodné nebo pokud informace předložené navrhovaným nabyvatelem nejsou úplné.
3. Členské státy nestanoví žádné předběžné podmínky co do výše účasti, které má být dosaženo, ani neumožňují svým příslušným orgánům posuzovat navrhované nabytí z hlediska hospodářských potřeb trhu.
4. Členské státy zveřejní seznam informací, jež jsou nutné k provedení posouzení a jež mají být poskytnuty příslušným orgánům spolu s oznámením uvedeným v čl. 31 odst. 2. Požadované informace musí být přiměřené a musí odpovídat povaze navrhovaného nabyvatele a navrhovaného nabytí. Členské státy nepožadují informace, které pro obezřetnostní posuzování nemají význam.
5. Bez ohledu na čl. 31 odst. 2, 3 a 4, pokud byly příslušnému orgánu oznámeny dva nebo více návrhů na nabytí nebo zvýšení kvalifikované účasti ve stejné ústřední protistraně, přistupuje příslušný orgán ke všem navrhovaným nabyvatelům nediskriminačním způsobem.
6. Relevantní příslušné orgány při posuzování úzce spolupracují, pokud je navrhovaným nabyvatelem:
a)
jiná ústřední protistrana, úvěrová instituce, životní pojišťovna, pojišťovna, zajišťovna, investiční podnik, organizátor trhu, provozovatel systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovská společnost SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě;
b)
mateřský podnik jiné ústřední protistrany, úvěrové instituce, životní pojišťovny, pojišťovny, zajišťovny, investičního podniku, organizátora trhu, provozovatele systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovské společnosti SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě;
c)
fyzická nebo právnická osoba, která ovládá jinou ústřední protistranu, úvěrovou instituci, životní pojišťovnu, pojišťovnu, zajišťovnu, investiční podnik, organizátora trhu, provozovatele systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovskou společnost SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě.
7. Příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují veškeré informace, které jsou podstatné nebo relevantní pro posouzení. Na požádání si vzájemně sdělují veškeré relevantní informace a z vlastního podnětu veškeré podstatné informace. V rozhodnutí příslušného orgánu, který vydal povolení ústřední protistraně, v níž je navrhováno nabytí, se uvedou veškeré názory nebo výhrady příslušného orgánu pověřeného dohledem nad navrhovaným nabyvatelem.
Článek 33
Střety zájmů
1. Ústřední protistrana musí mít a uplatňovat účinná písemná organizační a administrativní opatření ke zjišťování a řešení veškerých potenciálních střetů zájmů mezi sebou, včetně svých řídících pracovníků, zaměstnanců nebo jakékoli osoby, která je s nimi přímo či nepřímo ve vztahu kontroly nebo úzkého propojení, a členy svého clearingového systému nebo jejich klienty, kteří jí jsou známi. Musí mít a provádět adekvátní postupy řešení případných střetů zájmů.
2. Pokud organizační nebo administrativní opatření přijatá ústřední protistranou k řízení střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou zajistila, že bude zabráněno rizikům poškození zájmů členů clearingového systému nebo klientů, sdělí jasně obecnou povahu nebo zdroje střetů zájmů členovi clearingového systému, než od něho přijme nový obchod. Pokud je klient ústřední protistraně znám, informuje ústřední protistrana klienta a člena clearingového systému, jehož klienta se věc týká.
3. Je-li ústřední protistrana mateřským nebo dceřiným podnikem, musí písemná opatření brát v úvahu také veškeré okolnosti, kterých si ústřední protistrana je nebo by měla být vědoma a které mohou vést ke střetu zájmů vyplývajícímu ze struktury a podnikatelských činností jiných podniků, s nimiž je ve vztahu mateřského nebo dceřiného podniku.
4. Písemná opatření zavedená v souladu s odstavcem 1 musí zahrnovat:
a)
okolnosti, které představují nebo mohou představovat střet zájmů, jenž vyvolává závažné riziko poškození zájmů jednoho nebo více členů clearingového systému či klientů;
b)
postupy, které mají být dodrženy, a opatření, která mají být přijata za účelem řízení takového střetu.
5. Ústřední protistrana učiní veškeré přiměřené kroky, aby zabránila jakémukoli zneužití informací uložených ve svých systémech, a zabrání využívání těchto informací pro jiné podnikatelské činnosti. Fyzická osoba, která má s touto ústřední protistranou úzké propojení, nebo právnická osoba, která je s touto ústřední protistranou ve vztahu mateřského či dceřiného podniku, nesmí využít k obchodním účelům důvěrné informace zaznamenané v dané ústřední protistraně bez předchozího písemného souhlasu klienta, jemuž tato důvěrná informace patří.
Článek 34
Zachování provozu
1. Ústřední protistrana zavede, provádí a udržuje vhodnou politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti s cílem zajistit zachování svých funkcí, včasné obnovení operací a plnění povinností ústřední protistrany. Tento plán umožňuje alespoň obnovit všechny obchody k okamžiku přerušení, aby ústřední protistrana mohla nadále s jistotou fungovat a dokončit vypořádání ve stanovený den.
2. Ústřední protistrana zavede, provádí a udržuje vhodný postup, který zajistí včasné a řádné vypořádání nebo převod aktiv a pozic klientů a členů clearingového systému v případě, že jí je odňato povolení na základě rozhodnutí podle článku 20.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují minimální obsah politiky zachování provozu a plánu obnovy činnosti a požadavky na ně.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 35
Outsourcing
1. Pokud ústřední protistrana zajišťuje provozní funkce, služby nebo činnosti formou outsourcingu, nadále odpovídá za plnění všech svých povinností podle tohoto nařízení a nepřetržitě zajišťuje, aby:
a)
outsourcing nevedl k přenesení vlastní odpovědnosti;
b)
se neměnil vztah a povinnosti ústřední protistrany vůči členům jejího clearingového systému ani popřípadě vůči jejich klientům;
c)
se fakticky nezměnily podmínky pro povolení ústřední protistrany;
d)
outsourcing nebránil výkonu dozoru a dohledu, včetně přístupu na místě k získávání veškerých důležitých informací potřebných pro výkon těchto mandátů;
e)
outsourcing nepřipravil ústřední protistranu o systémy a kontroly nezbytné k řízení rizik, kterým čelí;
f)
poskytovatel služeb plnil požadavky na zachování provozu srovnatelné s těmi, které musí ústřední protistrana plnit podle tohoto nařízení;
g)
si ústřední protistrana zachovala odborné znalosti a zdroje potřebné k hodnocení kvality poskytovaných služeb a organizační a kapitálové přiměřenosti poskytovatele služeb, k účinnému dohledu nad funkcemi zajišťovanými formou outsourcingu a k řízení rizik spojených s outsourcingem a průběžně vykonávala dohled nad uvedenými funkcemi a řídila uvedená rizika;
h)
ústřední protistrana měla přímý přístup k důležitým informacím o funkcích zajišťovaných formou outsourcingu;
i)
poskytovatel služeb v souvislosti s činnostmi zajišťovanými formou outsourcingu spolupracoval s příslušným orgánem;
j)
poskytovatel služeb chránil veškeré důvěrné informace, které se týkají ústřední protistrany a členů jejího clearingového systému a jejích klientů, nebo je-li poskytovatel služeb usazen ve třetí zemi, zajišťoval, aby standardy ochrany údajů platné v této třetí zemi nebo stanovené v dohodě mezi dotčenými stranami byly rovnocenné standardům ochrany údajů platným v Unii.
Ústřední protistrana nesmí zajišťovat formou outsourcingu své hlavní činnosti související se řízením rizik, pokud tento outsourcing nebyl schválen příslušným orgánem.
2. Příslušný orgán požaduje, aby ústřední protistrana v písemné dohodě jednoznačně přidělila a stanovila svá práva a povinnosti a rovněž práva a povinnosti poskytovatele služeb.
3. Ústřední protistrana na požádání poskytne všechny informace potřebné k tomu, aby příslušný orgán mohl posoudit, zda výkon činností zajišťovaných formou outsourcingu splňuje toto nařízení.
KAPITOLA 2
Pravidla řízení obchodní činnosti
Článek 36
Obecná ustanovení
1. Ústřední protistrana při poskytování služeb členům svého clearingového systému a popřípadě jejich klientům jedná spravedlivě a profesionálně v souladu s nejlepšími zájmy těchto členů a klientů a se spolehlivým řízením rizik.
2. Ústřední protistrana musí mít dostupná, transparentní a spravedlivá pravidla pro rychlé vyřizování stížností.
Článek 37
Požadavky na účast
1. Je-li to relevantní pro clearing daného druhu produktu, stanoví ústřední protistrana na základě rady výboru pro rizika podle čl. 28 odst. 3 kategorie přípustných členů clearingového systému a kritéria účastenství. Tato kritéria musí být nediskriminační, transparentní a objektivní, aby zajistila spravedlivý a otevřený přístup k ústřední protistraně, a zajišťovat, aby členové clearingového systému měli dostatečné finanční zdroje a provozní kapacitu pro plnění povinností, které vyplývají z účasti v ústřední protistraně. Kritéria, která omezují přístup, jsou povolena, pouze pokud je jejich cílem kontrolovat riziko pro ústřední protistranu.
2. Ústřední protistrana zajistí, aby byla kritéria uvedená v odstavci 1 plněna průběžně, a musí mít včasný přístup k informacím důležitým pro takové posouzení. Ústřední protistrana alespoň jednou ročně provede komplexní přezkum toho, jak členové jejího clearingového systému dodržují tento článek.
3. Členové clearingového systému, kteří provádějí clearing obchodů za své klienty, musí mít potřebné další finanční zdroje a provozní kapacitu k výkonu této činnosti. Pravidla ústřední protistrany pro členy clearingového systému jí musí umožňovat shromažďování důležitých základních údajů, aby mohla rozpoznat, sledovat a řídit příslušné koncentrace rizika v souvislosti s poskytováním služeb klientům. Členové clearingového systému na požádání informují ústřední protistranu o kritériích a opatřeních, která přijali, aby svým klientům umožnili přístup ke službám ústřední protistrany. Odpovědnost za to, že klienti plní své povinnosti, nesou členové clearingového systému.
4. Ústřední protistrana musí mít objektivní a transparentní postupy pro pozastavení členství a ukončení účasti členů clearingového systému, kteří již nesplňují kritéria uvedená v odstavci 1.
5. Ústřední protistrana může odepřít účast členům clearingového systému, kteří splňují kritéria uvedená v odstavci 1, pouze s řádným písemným odůvodněním a na základě komplexní analýzy rizik.
6. Ústřední protistrana může členům clearingového systému uložit další zvláštní povinnosti, jako je účast na dražbách pozice člena clearingového systému, který selhal. Tyto další povinnosti musí být přiměřené riziku, které člen clearingového systému představuje, a nesmějí omezovat účast na určité kategorie členů clearingového systému.
Článek 38
Transparentnost
1. Ústřední protistrana a členové jejího clearingového systému zveřejní ceny a poplatky spojené s poskytovanými službami. Sdělí ceny a poplatky za každou službu poskytovanou samostatně, včetně slev a rabatů a podmínek využití uvedených snížení. Ústřední protistrana umožní členům svého clearingového systému a popřípadě jejich klientům samostatný přístup k poskytovaným zvláštním službám.
Ústřední protistrana účtuje samostatně náklady a výnosy související s poskytovanými službami a poskytuje tyto informace příslušnému orgánu.
2. Ústřední protistrana sdělí členům svého clearingového systému a klientům rizika spojená s poskytovanými službami.
3. Ústřední protistrana sdělí členům svého clearingového systému a příslušnému orgánu informace o cenách používané k výpočtu svých expozic ke konci dne vůči členům svého clearingového systému.
Ústřední protistrana zveřejní souhrnně pro každou kategorii nástrojů celkové objemy obchodů, jejichž clearing provedla.
4. Ústřední protistrana zveřejní provozní a technické požadavky na komunikační protokoly zahrnující obsah a formát zpráv, které používá ve vztahu ke třetím stranám, včetně provozních a technických požadavků uvedených v článku 7.
5. Ústřední protistrana zveřejní každé porušení kritérií uvedených v čl. 37 odst. 1 a požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku členy clearingového systému s výjimkou případů, kdy příslušný orgán dospěje po konzultaci s ESMA k závěru, že by zveřejnění těchto údajů ohrozilo finanční stabilitu nebo důvěru trhu, závažně ohrozilo finanční trhy či způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům.
Článek 39
Oddělení a přenositelnost
1. Ústřední protistrana vede oddělené záznamy a účetnictví, které jí umožní kdykoli a bezodkladně odlišit v účtech s ústřední protistranou aktiva a pozice držené na účet jednoho člena clearingového systému od aktiv a pozic držených na účet kteréhokoli jiného člena clearingového systému i od vlastních aktiv.
2. Ústřední protistrana nabízí vedení oddělených záznamů a účetnictví umožňujících, aby každý člen clearingového systému v účtech s ústřední protistranou odlišoval svá aktiva a pozice od aktiv a pozic držených na účet svých klientů (dále jen „souhrnné oddělení klientů“).
3. Ústřední protistrana nabízí vedení oddělených záznamů a účetnictví umožňujících, aby každý člen clearingového systému v účtech s ústřední protistranou odlišoval aktiva a pozice držené na účet jednoho klienta od aktiv a pozic držených na účet jiných klientů (dále jen „oddělení jednotlivých klientů“). Ústřední protistrana nabízí na požádání členům clearingového systému možnost, aby si otevřeli více účtů na své jméno nebo na účet svých klientů.
4. Člen clearingového systému vede oddělené záznamy a účetnictví, které mu umožňují odlišit v účtech s ústřední protistranou i ve svých vlastních účtech svá aktiva a pozice od aktiv a pozic držených na účet jeho klientů v ústřední protistraně.
5. Člen clearingového systému nabízí svým klientům alespoň volbu mezi souhrnným oddělením klientů a oddělením jednotlivých klientů a sdělí jim náklady a úroveň ochrany uvedené v odstavci 7 spojené s těmito možnostmi. Klient potvrdí písemně svou volbu.
6. Pokud si klient zvolí oddělení jednotlivých klientů, složí se veškeré marže nad požadavky klienta rovněž u ústřední protistrany, odliší se od marží ostatních klientů nebo členů clearingového systému a nejsou vystaveny ztrátám souvisejícím s pozicemi zaznamenanými na jiném účtu.
7. Ústřední protistrany a členové clearingového systému zveřejní úrovně ochrany a náklady spojené s jednotlivými úrovněmi oddělení, jež poskytují, a musí tyto služby nabízet za přiměřených obchodních podmínek. Podrobné vysvětlení úrovní oddělení musí obsahovat hlavní právní důsledky jednotlivých nabízených úrovní oddělení, včetně informací o insolvenčním právu použitelném v příslušných právních řádech.
8. Ústřední protistrana má právo použít marže nebo příspěvky do fondu pro riziko selhání realizované prostřednictvím dohody o finančním zajištění s poskytnutím jistoty ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (31), je-li využití těchto mechanismů stanoveno v jejích provozních předpisech. Člen clearingového systému musí písemně potvrdit, že s provozními předpisy souhlasí. Ústřední protistrana toto právo použití zveřejní a vykonává je v souladu s článkem 47.
9. Požadavek na účetní odlišování aktiv a pozic u ústřední protistrany je splněn, pokud:
a)
aktiva a pozice jsou zaznamenány na oddělených účtech;
b)
je zabráněno vzájemnému započtení pozic zaznamenaných na různých účtech;
c)
aktiva kryjící pozice zaznamenané na jednom účtu nejsou vystavena ztrátám souvisejícím s pozicemi zaznamenanými na jiném účtu.
10. Aktiva odkazují na kolaterál držený za účelem krytí pozic a zahrnují právo na převod aktiv rovnocenných tomuto kolaterálu nebo výnosů z prodeje kteréhokoli kolaterálu, ale nezahrnují příspěvky do fondu pro riziko selhání.
KAPITOLA 3
Obezřetnostní požadavky
Článek 40
Řízení angažovanosti
Ústřední protistrana měří a posuzuje svou likviditu a úvěrové expozice vůči každému členu clearingového systému a popřípadě vůči jiné ústřední protistraně, se kterou uzavřela dohodu o interoperabilitě, téměř v reálném čase. Ústřední protistrana musí mít včasný a nediskriminační přístup k příslušným zdrojům ocenění, aby mohla účinně měřit své expozice. Děje se tak za přiměřených nákladů.
Článek 41
Maržové požadavky
1. Ústřední protistrana členům svého clearingového systému a popřípadě ústředním protistranám, se kterými má dohody o interoperabilitě, ukládá marže, vyzývá je k dodatkové úhradě marží a realizuje marže k omezení svých úvěrových expozic. Tyto marže musí stačit k pokrytí potenciálních expozic, které podle odhadu ústřední protistrany nastanou do likvidace příslušných pozic. Musí rovněž stačit k pokrytí ztrát, které vznikají alespoň z 99 % pohybů expozic v příslušném časovém horizontu, a zabezpečovat, aby ústřední protistrana přinejmenším každodenně plně zajistila své expozice vůči všem členům svého clearingového systému a popřípadě vůči ústředním protistranám, s nimiž má dohody o interoperabilitě. Ústřední protistrana pravidelně sleduje a případně reviduje úroveň svých marží tak, aby odrážely stávající podmínky na trhu, s ohledem na možné procyklické účinky těchto revizí.
2. Ústřední protistrana přijme pro stanovování svých maržových požadavků modely a parametry, které postihují rizikové znaky produktů, jejichž clearing byl proveden, a berou v úvahu interval mezi realizacemi marží, tržní likviditu a možnost změn po dobu trvání obchodu. Tyto modely a parametry musí být validovány příslušným orgánem a podléhají stanovisku podle článku 19.
3. Ústřední protistrana vyzve k dodatkové úhradě marží a realizuje marže v průběhu dne alespoň tehdy, jsou-li překročeny předem vymezené prahy.
4. Ústřední protistrana vyzve k dodatkové úhradě takových marží a realizuje takové marže, aby pokryla riziko plynoucí z pozic zaznamenaných na každém účtu vedeném v souladu s článkem 39 ve vztahu k jednotlivým finančním nástrojům. Ústřední protistrana může marže vypočítat ve vztahu k portfoliu finančních nástrojů, pokud je použitá metoda obezřetná a spolehlivá.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují příslušné procento a časový horizont pro dobu do realizace a výpočet historické volatility, jak je uvedeno v odstavci 1, pro různé kategorie finančních nástrojů, s přihlédnutím k cíli omezit procykličnost, a podmínky, za nichž mohou být zavedeny postupy pro stanovení marží ve vztahu k portfoliu uvedené v odstavci 4.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 42
Fond pro riziko selhání
1. Za účelem dalšího omezení své úvěrové expozice vůči členům svého clearingového systému musí ústřední protistrana udržovat předem financovaný fond pro riziko selhání ke krytí ztrát, které překročí ztráty, jež mají být kryty maržovými požadavky stanovenými v článku 41, a které vznikly selháním jednoho nebo více členů clearingového systému, včetně zahájení úpadkového řízení proti nim.
Ústřední protistrana stanoví minimální objem, pod který nesmí objem fondu pro riziko selhání v žádném případě klesnout.
2. Ústřední protistrana stanoví minimální výši příspěvků do fondu pro riziko selhání a kritéria k výpočtu příspěvků jednotlivých členů clearingového systému. Příspěvky musí být přiměřené expozicím každého člena clearingového systému.
3. Fond pro riziko selhání musí ústřední protistraně alespoň umožňovat za mimořádných, ale možných tržních podmínek odolat selhání člena clearingového systému, vůči kterému má největší expozice, nebo druhého a třetího největšího člena clearingového systému, je-li součet jejich expozic větší. Ústřední protistrana vypracuje scénáře mimořádných, ale možných tržních podmínek. Do scénáře zahrne nejvíce proměnlivé období, jež zažily trhy, pro které ústřední protistrana poskytuje své služby, a řadu možných budoucích scénářů. Přihlédne přitom k náhlým výprodejům finančních zdrojů a prudkým snížením tržní likvidity.
4. Ústřední protistrana může zřídit různé fondy pro riziko selhání pro jednotlivé kategorie nástrojů, jejichž clearing provádí.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA v úzké spolupráci s ESCB a po konzultaci s EBA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují rámec pro stanovení mimořádných, ale možných tržních podmínek uvedených v odstavci 3, který by měl být použit ke stanovení objemu fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů uvedených v článku 43.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 43
Jiné finanční zdroje
1. Ústřední protistrana udržuje dostatečné předem financované dostupné finanční zdroje ke krytí potenciálních ztrát, které překročí ztráty, jež mají být kryty maržovými požadavky stanovenými v článku 41 a fondem pro riziko selhání uvedeným v článku 42. Tyto předem financované finanční zdroje zahrnují vyčleněné zdroje ústřední protistrany, musí být ústřední protistraně volně k dispozici a nesmějí být využívány ke splnění kapitálových požadavků podle článku 16.
2. Fond pro riziko selhání uvedený v článku 42 a ostatní finanční zdroje uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí ústřední protistraně nepřetržitě umožňovat za mimořádných, ale možných tržních podmínek odolat selhání alespoň dvou členů clearingového systému, vůči kterým má největší expozice.
3. Ústřední protistrana může v případě selhání člena clearingového systému požadovat po členech clearingového systému, kteří neselhali, dodatečné finanční prostředky. Členové clearingového systému ústřední protistrany musí mít vůči ústřední protistraně omezené expozice.
Článek 44
Kontroly rizika likvidity
1. Ústřední protistrana musí mít vždy přístup k přiměřené likviditě, aby mohla vykonávat své služby a činnosti. Za tímto účelem musí získat potřebné úvěrové linky nebo podobná opatření k pokrytí svých potřeb likvidity v případě, že finanční zdroje, které má k dispozici, nejsou okamžitě dostupné. Člen clearingového systému nebo mateřský či dceřiný podnik tohoto člena clearingového systému nesmějí společně poskytovat více než 25 % úvěrových linek, které ústřední protistrana potřebuje.
Ústřední protistrana každodenně provádí výpočet, kolik likvidity bude potenciálně potřebovat. Zohlední riziko likvidity spojené se selháním alespoň dvou členů clearingového systému, vůči kterým má největší expozice.
2. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s relevantními orgány a s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují rámec pro řízení rizika likvidity, jemuž mají ústřední protistrany odolat v souladu s odstavcem 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 45
Postupná ochrana proti selhání
1. Při krytí ztrát použije ústřední protistrana před ostatními finančními zdroji marže složené členem clearingového systému, který selhal.
2. Nepostačují-li k pokrytí ztrát vzniklých ústřední protistraně marže složené členem clearingového systému, který selhal, použije ústřední protistrana k pokrytí těchto ztrát příspěvky člena, jenž selhal, do fondu pro riziko selhání.
3. Ústřední protistrana použije příspěvky členů clearingového systému, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání a jakékoli jiné finanční zdroje uvedené v čl. 43 odst. 1, teprve až vyčerpá příspěvky člena clearingového systému, jenž selhal.
4. Dříve, než začne využívat příspěvky do fondu pro riziko selhání pocházející od členů clearingového systému, kteří neselhali, použije ústřední protistrana vyčleněné vlastní zdroje. Ústřední protistrana nesmí k pokrytí ztrát vzniklých selháním člena clearingového systému použít marže složené členy clearingového systému, kteří neselhali.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s relevantními příslušnými orgány a s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují postupy pro výpočet a udržování objemu vlastních zdrojů ústřední protistrany, které se mají použít v souladu s odstavcem 4.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 46
Požadavky na kolaterál
1. Ústřední protistrana přijme ke krytí svých počátečních i dlouhodobých expozic vůči členům svého clearingového systému vysoce likvidní kolaterál s minimálním úvěrovým a tržním rizikem. U nefinančních smluvních stran může ústřední protistrana přijmout bankovní záruky, přičemž tyto záruky bere v úvahu při výpočtu své expozice vůči bance, která je členem clearingového systému. Uplatní odpovídající snížení hodnoty aktiv, které zohledňuje potenciál poklesu hodnoty mezi jejich posledním přeceněním a okamžikem, kdy je lze přiměřeně považovat za zlikvidovaná. Vezme v úvahu riziko likvidity po selhání účastníka trhu a riziko koncentrace některých aktiv, které může vést ke stanovení přijatelného kolaterálu a příslušného snížení hodnoty.
2. Ústřední protistrana může k pokrytí svých maržových požadavků, je-li to vhodné a dostatečně obezřetné, přijmout jako kolaterál podkladové aktivum derivátové smlouvy nebo finančního nástroje, které vytváří expozice ústřední protistrany.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA, ESRB a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
typ kolaterálu, jejž lze považovat za vysoce likvidní, jako jsou hotovost, zlato, státní a kvalitní korporátní dluhopisy a kryté dluhopisy;
b)
snížení hodnoty uvedená v odstavci 1; a
c)
podmínky, za kterých mohou být záruky komerčních bank přijaty jako kolaterál, podle odstavce 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Investiční politika
1. Ústřední protistrana smí investovat své finanční zdroje pouze do hotovosti nebo do vysoce likvidních finančních nástrojů s minimálním tržním a úvěrovým rizikem. Investice ústřední protistrany musí být možné rychle zlikvidnit s minimálním nepříznivým účinkem na cenu.
2. Pro účely čl. 16 odst. 2 nebo čl. 45 odst. 4 se nezohledňují výše kapitálu včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů ústřední protistrany, které nejsou investovány v souladu s odstavcem 1.
3. Pokud taková možnost existuje, musí být finanční nástroje složené jako marže nebo jako příspěvky do fondu pro riziko selhání uloženy u provozovatelů systémů vypořádání cenných papírů, kteří zajistí plnou ochranu uvedených finančních nástrojů. Alternativně lze využít jiných vysoce bezpečných ujednání s povolenými finančními institucemi.
4. Hotovostní vklady ústřední protistrany musí být prováděny prostřednictvím vysoce bezpečných ujednání s povolenými finančními institucemi nebo stálých vkladových nástrojů (facilit) centrálních bank nebo jinými srovnatelnými prostředky poskytovanými centrálními bankami.
5. Jestliže ústřední protistrana ukládá aktiva u třetí strany, zajistí, aby aktiva náležející členům clearingového systému byla rozeznatelná od aktiv náležejících ústřední protistraně a od aktiv náležejících dané třetí straně, a to pomocí odlišných názvů účtů v účetních knihách třetí strany nebo pomocí jiných rovnocenných opatření, která zajišťují stejnou úroveň ochrany. Ústřední protistrana musí mít na požádání k finančním nástrojům okamžitý přístup.
6. Ústřední protistrana nesmí investovat svůj kapitál ani částky, které vyplývají z požadavků stanovených v článku 41, 42, 43 nebo 44, do vlastních cenných papírů ani do cenných papírů svého mateřského nebo dceřiného podniku.
7. Ústřední protistrana bere při přijímání svých investičních rozhodnutí v úvahu úvěrové riziko svých expozic vůči jednotlivým dlužníkům a zajistí, aby její celková expozice vůči riziku kteréhokoli jednotlivého dlužníka zůstala v přijatelných souhrnných limitech.
8. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují finanční nástroje, jež lze považovat za vysoce likvidní finanční nástroje s minimálním tržním a úvěrovým rizikem, uvedené v odstavci 1, vysoce bezpečná ujednání uvedená v odstavcích 3 a 4 a souhrnné limity uvedené v odstavci 7.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 48
Postupy v případě selhání
1. Ústřední protistrana musí mít zavedeny podrobné postupy, které uplatní, pokud člen clearingového systému nesplní ve lhůtě a postupy jí stanovenými požadavky na účast ústřední protistrany stanovené v článku 37. Ústřední protistrana podrobně určí postupy, které uplatní v případě, že selhání člena clearingového systému není ústřední protistranou oznámeno. Tyto postupy podléhají každoročnímu přezkumu.
2. Ústřední protistrana neprodleně přijme opatření k omezení ztrát a tlaků na likviditu vzniklých selháním a zajistí, aby uzavření pozic kteréhokoli člena clearingového systému nenarušilo její operace ani nevystavilo členy clearingového systému, kteří neselhali, ztrátám, jež nemohou předvídat či kontrolovat.
3. Domnívá-li se ústřední protistrana, že člen clearingového systému nebude schopen plnit své budoucí závazky, neprodleně informuje příslušný orgán předtím, než je oznámeno nebo zahájeno řízení pro selhání. Příslušný orgán neprodleně sdělí tuto informaci ESMA, příslušným členům ESCB a orgánu odpovědnému za dohled nad členem clearingového systému, který selhal.
4. Ústřední protistrana ověří, zda jsou její postupy v případě selhání vymahatelné. Přijme veškeré přiměřené kroky, aby zajistila, že má právem uznanou pravomoc likvidovat vlastní pozice člena clearingového systému, který selhal, a převádět nebo likvidovat pozice klientů člena clearingového systému, jenž selhal.
5. Jsou-li aktiva a pozice evidovány v záznamech a účtech ústřední protistrany jako držené na účet klientů člena clearingového systému, který selhal, v souladu s čl. 39 odst. 2, ústřední protistrana se alespoň smluvně zaváže zahájit na žádost klientů a bez souhlasu člena clearingového systému, který selhal, postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho klientů členem clearingového systému, který selhal, na jiného člena clearingového systému, kterého všichni tito klienti určí. Tento jiný člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud s uvedenými klienty předtím vstoupil do smluvního vztahu, v němž se zavázal tak učinit. Nedojde-li k převodu na uvedeného jiného člena clearingového systému z jakéhokoli důvodu ve lhůtě pro převod předem stanovené v jejích provozních předpisech, může ústřední protistrana podniknout veškeré kroky povolené svými pravidly v zájmu aktivního řízení svých rizik souvisejících s uvedenými pozicemi, včetně likvidace aktiv a pozic držených členem clearingového systému, který selhal, na účet jeho klientů.
6. Jsou-li aktiva a pozice evidovány v záznamech a účtech ústřední protistrany jako držené na účet klienta člena clearingového systému, který selhal, v souladu s čl. 39 odst. 3, ústřední protistrana se alespoň smluvně zaváže zahájit na žádost klienta a bez souhlasu člena clearingového systému, který selhal, postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet klienta členem clearingového systému, který selhal, na jiného člena clearingového systému, kterého tento klient určí. Tento jiný člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud s uvedeným klientem předtím vstoupil do smluvního vztahu, v němž se zavázal tak učinit. Nedojde-li k převodu na uvedeného jiného člena clearingového systému z jakéhokoli důvodu ve lhůtě pro převod předem stanovené v jejích provozních předpisech, může ústřední protistrana podniknout veškeré kroky povolené svými pravidly v zájmu aktivního řízení svých rizik souvisejících s uvedenými pozicemi, včetně likvidace aktiv a pozic držených členem clearingového systému, který selhal, na účet klienta.
7. Kolaterál klientů odlišený v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3 se použije výhradně ke krytí pozic držených na jejich účet. Jakýkoli zůstatek, který poté, co ústřední protistrana dokončí proces řízení selhání člena clearingového systému, představuje pohledávku za ústřední protistranou, musí být okamžitě navrácen těmto klientům, jsou-li ústřední protistraně známi, nebo pokud jí známi nejsou, členovi clearingového systému na účet jeho klientů.
Článek 49
Přezkum modelů, stresové testování a zpětné testování
1. Ústřední protistrana pravidelně přezkoumává modely a parametry přijaté k výpočtu svých maržových požadavků, příspěvků do fondu pro riziko selhání, požadavků na kolaterál a jiných mechanismů kontroly rizik. Tyto modely podrobuje důsledným a častým stresovým testům k posouzení jejich odolnosti v mimořádných, ale možných tržních podmínkách a provádí zpětné testy k posouzení spolehlivosti přijaté metodiky. Ústřední protistrana získává nezávislé ověření, informuje o výsledcích provedených testů svůj příslušný orgán a ESMA a před přijetím jakékoli významné změny modelů a parametrů získá jejich souhlas.
Přijaté modely a parametry a veškeré jejich podstatné změny podléhají stanovisku kolegia podle článku 19.
ESMA zajistí, aby byly informace o výsledcích stresových testů předány evropským orgánům dohledu, aby mohly posoudit expozici finančních podniků vůči selhání ústředních protistran.
2. Ústřední protistrana pravidelně testuje klíčové aspekty svých postupů v případě selhání a přijme veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, aby jim všichni členové clearingového systému rozuměli a měli zavedena vhodná opatření za účelem reakce na selhání.
3. Ústřední protistrana zveřejní klíčové informace o svém modelu řízení rizik a předpoklady k provádění stresových testů uvedených v odstavci 1.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA, dalšími relevantními příslušnými orgány a členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
typ testů pro různé kategorie finančních nástrojů a portfolií;
b)
zapojení členů clearingového systému nebo jiných stran do testů;
c)
četnost testů;
d)
časové horizonty testů;
e)
klíčové informace uvedené v odstavci 3.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 50
Vypořádání
1. Ústřední protistrana používá k vypořádání svých obchodů peněžní prostředky centrální banky, je-li jejich využití účelné a jsou-li dostupné. Nejsou-li peněžní prostředky centrální banky použity, musí být přijaty kroky k přísnému omezení rizik vypořádání v hotovosti.
2. Ústřední protistrana zřetelně uvede své povinnosti v souvislosti s dodáním finančních nástrojů, včetně toho, zda je povinna provést či přijmout dodání finančního nástroje nebo zda účastníky odškodňuje za ztráty vzniklé v průběhu dodání.
3. Je-li ústřední protistrana povinna provádět nebo přijímat dodání finančních nástrojů, omezí hlavní riziko maximálním využitím mechanismů dodání proti zaplacení.
HLAVA V
DOHODY O INTEROPERABILITĚ
Článek 51
Dohody o interoperabilitě
1. Ústřední protistrana může s jinou ústřední protistranou uzavřít dohodu o interoperabilitě, jsou-li splněny požadavky stanovené ve článcích 52, 53 a 54.
2. Při uzavírání dohody o interoperabilitě s jinou ústřední protistranou za účelem poskytování služeb konkrétnímu obchodnímu systému musí mít ústřední protistrana nediskriminační přístup jak k údajům, které potřebuje k výkonu svých funkcí v souvislosti s uvedeným konkrétním obchodním systémem, v rozsahu, v němž splňuje provozní a technické požadavky stanovené daným obchodním systémem, tak k příslušnému vypořádacímu systému.
3. Uzavření dohody o interoperabilitě nebo přístup k údajům či vypořádacímu systému uvedené v odstavcích 1 a 2 smějí být přímo či nepřímo odmítnuty či omezeny pouze za účelem kontroly jakýchkoli rizik, která z uvedené dohody nebo přístupu vyplývají.
Článek 52
Řízení rizik
1. Ústřední protistrany, které uzavřou dohodu o interoperabilitě:
a)
zavedou adekvátní politiky, postupy a systémy, aby dokázaly účinně rozpoznat, sledovat a řídit rizika, která vyplývají z dohody, a mohly tak včas plnit své povinnosti;
b)
se dohodnou na svých právech a povinnostech, včetně použitelného práva, kterým se jejich vztahy řídí;
c)
rozpoznávají, sledují a účinně řídí úvěrová rizika a rizika likvidity, aby se selhání člena clearingového systému jedné ústřední protistrany nedotklo interoperabilní ústřední protistrany;
d)
rozpoznávají, sledují a řeší potenciální vzájemné závislosti a vzájemné vztahy, které vznikají dohodou o interoperabilitě a které mohou mít vliv na úvěrová rizika a rizika likvidity spojená s kumulací členů clearingového systému a se sdruženými finančními zdroji.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) použijí ústřední protistrany v příslušných případech stejná pravidla pro okamžik přijetí příkazu k převodu do svých systémů a pro okamžik neodvolatelnosti, jaká jsou stanovena ve směrnici 98/26/ES.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) musí podmínky dohody uvádět proces pro řízení následků selhání, pokud jedna z ústředních protistran, se kterou byla dohoda o interoperabilitě uzavřena, selže.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) musí ústřední protistrany mít spolehlivé kontroly nad poskytováním kolaterálu složeného členy clearingového systému podle dohody jako další zástavy, povolí-li to jejich příslušné orgány. Dohoda uvádí, jak byla tato rizika vyřešena s ohledem na dostatečné krytí a na nutnost omezit přenos rizik.
2. Liší-li se modely řízení rizik používané ústředními protistranami ke krytí jejich expozic vůči členům jejich clearingového systému nebo jejich vzájemných expozic, určí ústřední protistrany uvedené rozdíly, posoudí rizika, která z nich mohou vyplývat, přijmou opatření, včetně zajištění dalších finančních zdrojů, jež omezí jejich dopad na dohodu o interoperabilitě i jejich potenciální následky z hlediska přenosu rizik, a zajistí, aby tyto rozdíly neměly vliv na schopnost každé ústřední protistrany řídit následky selhání člena clearingového systému.
3. Veškeré související náklady, které vyplynou z odstavců 1 a 2, nese ústřední protistrana, která o interoperabilitu nebo přístup žádá, pokud se strany nedohodnou jinak.
Článek 53
Poskytování marží mezi ústředními protistranami
1. Ústřední protistrana odliší na účtech aktiva a pozice držené na účet ústředních protistran, s nimiž uzavřela dohodu o interoperabilitě.
2. Poskytne-li ústřední protistrana, která s jinou ústřední protistranou uzavřela dohodu o interoperabilitě, této ústřední protistraně v rámci dohody o finančním zajištění s poskytnutím jistoty pouze počáteční marže, není přijímající ústřední protistrana oprávněna marže poskytnuté druhou ústřední protistranou použít.
3. Kolaterál přijatý v podobě finančních nástrojů musí být uložen u provozovatelů systémů vypořádání cenných papírů oznámených podle směrnice 98/26/ES.
4. Aktiva uvedená v odstavcích 1 a 2 jsou pro přijímající ústřední protistranu dostupná pouze v případě selhání ústřední protistrany, která kolaterál poskytla v souvislosti s dohodou o interoperabilitě.
5. V případě selhání ústřední protistrany, která přijala kolaterál v souvislosti s dohodou o interoperabilitě, musí být kolaterál uvedený v odstavcích 1 a 2 ihned navrácen poskytující ústřední protistraně.
Článek 54
Schválení dohody o interoperabilitě
1. Dohoda o interoperabilitě podléhá předchozímu schválení příslušných orgánů zúčastněných ústředních protistran. Použije se postup podle článku 17.
2. Příslušné orgány dohodu o interoperabilitě schválí, pouze pokud bylo zúčastněným ústředním protistranám povoleno provádět clearing podle článku 17 nebo byly uznány podle článku 25 nebo schváleny v rámci stávajícího vnitrostátního schvalovacího režimu po dobu nejméně tří let, jsou splněny požadavky stanovené v článku 52, technické podmínky pro clearing obchodů podle podmínek dohody umožňují hladké a řádné fungování finančních trhů a uvedená dohoda nenarušuje účinnost dohledu.
3. Pokud příslušný orgán dojde k názoru, že požadavky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny, poskytne ostatním příslušným orgánům a zúčastněným ústředním protistranám písemná vysvětlení týkající se jeho úvah ohledně rizika. Kromě toho vyrozumí ESMA, který vydá stanovisko k opodstatněnosti těchto úvah ohledně rizika jakožto důvodu pro odmítnutí dohody o interoperabilitě. Stanovisko ESMA se zpřístupní všem zúčastněným ústředním protistranám. Pokud se stanovisko ESMA odlišuje od posouzení relevantního příslušného orgánu, přezkoumá uvedený příslušný orgán svůj postoj s přihlédnutím ke stanovisku ESMA.
4. Do 31. prosince 2012 vydá ESMA pokyny nebo doporučení s cílem zavést jednotné, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě postupem podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Návrhy těchto pokynů či doporučení vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB.
HLAVA VI
REGISTRACE REGISTRŮ OBCHODNÍCH ÚDAJŮ A DOHLED NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmínky a postupy pro registraci registru obchodních údajů
Článek 55
Registrace registru obchodních údajů
1. Registr obchodních údajů se zaregistruje u ESMA pro účely článku 9.
2. Registr obchodních údajů musí být právnickou osobou usazenou v Unii a splňovat požadavky stanovené v hlavě VII, aby byl způsobilý k registraci podle tohoto článku.
3. Registrace registru obchodních údajů je účinná pro celé území Unie.
4. Registrovaný registr obchodních údajů musí trvale splňovat podmínky pro registraci. Registr obchodních údajů informuje bez zbytečného odkladu ESMA o veškerých zásadních změnách podmínek pro registraci.
Článek 56
Žádost o registraci
1. Registr obchodních údajů podá žádost o registraci ESMA.
2. Do 20 pracovních dnů od obdržení žádosti ESMA posoudí, zda je žádost úplná.
Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, za kterou musí registr obchodních údajů poskytnout další informace.
Posoudí-li ESMA žádost jako úplnou, oznámí to registru obchodních údajů.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti žádosti o registraci uvedené v odstavci 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. K zajištění jednotného uplatňování odstavce 1 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem, které blíže určí formát žádosti o registraci podávané ESMA.
ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 57
Informování příslušných orgánů a konzultace s nimi před registrací
1. Žádá-li o registraci jako registr obchodních údajů subjekt povolený nebo registrovaný příslušným orgánem v členském státě, v němž je usazen, ESMA před registrací registru obchodních údajů bez zbytečného odkladu informuje uvedený příslušný orgán a konzultuje s ním.
2. ESMA si s relevantním příslušným orgánem vymění veškeré informace, které jsou nezbytné pro registraci registru obchodních údajů i pro dohled nad tím, zda daný subjekt plní podmínky pro registraci nebo povolení v členském státě, v němž je usazen.
Článek 58
Posouzení žádosti
1. Do 40 pracovních dnů od oznámení podle čl. 56 odst. 2 třetího pododstavce posoudí ESMA žádost o registraci v závislosti na tom, zda registr obchodních údajů splňuje články 78 až 81, a přijme řádně odůvodněné rozhodnutí o registraci nebo rozhodnutí o zamítnutí žádosti o registraci.
2. Rozhodnutí, které ESMA přijme podle odstavce 1, nabývá účinnosti pátým pracovním dnem od přijetí.
Článek 59
Oznámení rozhodnutí ESMA týkajících se registrace
1. Přijme-li ESMA rozhodnutí o registraci nebo rozhodnutí o zamítnutí žádosti o registraci nebo o zrušení registrace, oznámí to do pěti pracovních dnů registru obchodních údajů a své rozhodnutí řádně odůvodní.
ESMA své rozhodnutí bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu příslušnému orgánu uvedenému v čl. 57 odst. 1.
2. ESMA sdělí každé rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 1 Komisi.
3. ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam registrů obchodních údajů registrovaných v souladu s tímto nařízením. Tento seznam se aktualizuje do pěti pracovních dní od přijetí rozhodnutí podle odstavce 1.
Článek 60
Výkon pravomocí uvedených v článcích 61 až 63
Pravomoci svěřené podle článků 61 až 63 ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším jím pověřeným osobám nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.
Článek 61
Žádost o informace
1. ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat od registrů obchodních údajů a spřízněných třetích osob, které registry obchodních údajů využívají v rámci outsourcingu provozních funkcí nebo činnosti, poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností podle tohoto nařízení.
2. V případě prosté žádosti o informace podle odstavce 1 ESMA:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní osobu, od níž informace žádá, že nemá povinnost informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící; a
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. a) přílohy I, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí ESMA:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní na penále stanovené v článku 66, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. a) přílohy I, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící; a
g)
upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Za své klienty mohou sdělit informace řádně zmocnění právní zástupci. Klienti však nesou i nadále plnou odpovědnost, jsou-li poskytnuté informace neúplné, nepravdivé či zavádějící.
5. ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.
Článek 62
Obecná šetření
1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 61 odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:
a)
zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;
b)
pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;
c)
předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 61 odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;
d)
vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou či právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;
e)
požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.
2. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 66, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 61 odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. b) přílohy I, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 61 odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. Osoby uvedené v čl. 61 odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 66, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.
4. ESMA s dostatečným předstihem před šetřením informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.
5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů a datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze také žádat jako o předběžné opatření.
6. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 5, vnitrostátní justiční orgán přezkoumá, zda je rozhodnutí ESMA pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu šetření svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu ESMA. Zákonnost rozhodnutí ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 63
Kontroly na místě
1. ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách či na pozemcích právnických osob uvedených v čl. 61 odst. 1. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může ESMA provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení.
2. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor či na pozemky právnických osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 62 odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.
3. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 66 pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí. S dostatečným předstihem před kontrolou informuje ESMA o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat.
4. Osoby uvedené v čl. 61 odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 66, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem. ESMA přijímá taková rozhodnutí po konzultaci s příslušným orgánem členského státu, na jehož území má kontrola probíhat.
5. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Za tímto účelem mají pravomoci stanovené v odstavci 2. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.
6. ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkony a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 62 odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 62 odst. 1.
7. Pokud úředníci ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.
8. Pokud kontrola na místě stanovená v odstavci 1 nebo pomoc stanovená v odstavci 7 vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze žádat jako o předběžné opatření.
9. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 8, vnitrostátní justiční orgán ověří, zda je rozhodnutí ESMA pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu kontroly svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat ESMA o podrobné vysvětlení. Tato žádost o podrobné vysvětlení se může zejména týkat důvodů, na jejichž základě má ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, závažnosti tohoto údajného porušení a povahy účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost kontroly ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu ESMA. Zákonnost rozhodnutí ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 64
Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut
1. Zjistí-li ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v příloze I, určí ve svém rámci nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad dotyčným registrem obchodních údajů ani postupu registrace tohoto registru obchodních údajů a své funkce plní nezávisle na ESMA.
2. Vyšetřující úředník vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá ESMA.
Za účelem plnění svých úkolů může vyšetřující úředník vyžívat svou pravomoc požádat o informace podle článku 61 a provádět šetření a kontroly na místě podle článků 62 a 63. Při uplatňování těchto pravomocí jedná vyšetřující úředník v souladu s článkem 60.
Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.
3. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.
V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo dotčených osob na obhajobu.
4. Předává-li vyšetřující úředník spis s nálezem ESMA, uvědomí o tom vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.
5. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to dotyčné osoby požádají, po vyslechnutí vyšetřovaných osob v souladu s článkem 67 ESMA rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti uvedených v příloze I, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 73 a uloží pokutu podle článku 65.
6. Vyšetřující úředník se jednání ESMA neúčastní ani do jeho rozhodování jinak nezasahuje.
7. Komise přijme další procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty a penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut a penále, a přijme podrobná pravidla o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a výkonu sankcí.
Pravidla uvedená v prvním pododstavci se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 82.
8. Zjistí-li ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. ESMA dále neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.
Článek 65
Pokuty
1. Pokud v souladu s čl. 64 odst. 5 ESMA zjistí, že se registr obchodních údajů úmyslně nebo z nedbalosti dopustil některého z porušení povinnosti uvedených v příloze I, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 2 tohoto článku.
Porušení povinnosti registrem obchodních údajů se považuje za úmyslné, pokud ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že registr obchodních údajů či jeho vrcholné vedení jednaly s cílem porušit povinnost.
2. Základní výše pokut uvedených v odstavci 1 se stanoví v těchto rozmezích:
a)
v případech porušení povinnosti uvedených v oddíle I písm. c), oddíle II písm. c) až g) a oddíle III písm. a) a b) přílohy I dosahuje výše pokuty nejméně 10 000 EUR, přičemž nepřesáhne 20 000 EUR;
b)
v případech porušení povinnosti uvedených v oddíle I písm. a), b) a d) až h) a oddíle II písm. a), b) a h) přílohy I dosahuje výše pokuty nejméně 5 000 EUR, přičemž nepřesáhne 10 000 EUR.
Při rozhodování o tom, zda by základní výše pokuty měla být stanovena u dolní hranice, uprostřed či u horní hranice rozmezí stanovených v prvním pododstavci, ESMA přihlédne k ročnímu obratu dotyčného registru obchodních údajů za předcházející hospodářský rok. V případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat nedosahuje 1 milionu EUR, se základní výše pokuty stanovuje u dolní hranice stanovených rozmezí, v případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat činí 1 až 5 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje uprostřed stanovených rozmezí a v případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat přesahuje 5 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje u horní hranice stanovených rozmezí.
3. Základní výše pokuty stanovené v odstavci 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v příloze II.
Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se postupně přičte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých přitěžujících koeficientů.
Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se postupně odečte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých polehčujících koeficientů.
4. Bez ohledu na odstavce 2 a 3 výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotyčného registru obchodních údajů za předchozí hospodářský rok, a pokud registr obchodních údajů získal přímo či nepřímo z porušení povinností finanční prospěch, je výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.
Jestliže se registr obchodních údajů svým jednáním nebo opominutím dopustil více než jednoho z porušení povinnosti uvedených v příloze I, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavců 2 a 3 vztahující se k jednomu těchto porušení.
Článek 66
Penále
1. ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem donutit:
a)
registr obchodních údajů, aby v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 73 odst. 1 písm. a) porušování právních předpisů ukončil; nebo
b)
osobu uvedenou v čl. 61 odst. 1, aby:
i)
poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 61,
ii)
se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 62, nebo
iii)
se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 63.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.
3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.
4. Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí ESMA. Po skončení této doby ESMA opatření přezkoumá.
Článek 67
Vyjádření účastníků řízení
1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článků 65 a 66 poskytne ESMA účastníkům řízení příležitost vyjádřit se k jeho zjištěním. ESMA založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.
2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo účastníků řízení na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisů ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty ESMA.
Článek 68
Zveřejňování, povaha a alokace pokut a penále a výkon rozhodnutí
1. ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 65 a 66 s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům. Tyto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Pokuty a penále uložené podle článků 65 a 66 jsou správní povahy.
3. Rozhodne-li se ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.
4. Pokuty a penále uložené podle článků 65 a 66 jsou vykonatelné.
Výkon rozhodnutí se řídí předpisy občanského procesního práva toho státu, na jehož území se provádí. Doložku vykonatelnosti připojí po přezkoumání rozhodnutí, omezeném jen na ověření pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda každého členského státu; jeho určení dá na vědomí ESMA a Soudnímu dvoru.
Jsou-li na žádost dotčené strany splněny tyto formální náležitosti, může tato strana v souladu s vnitrostátním právem požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný subjekt.
Výkon rozhodnutí může být zastaven pouze na základě rozhodnutí Soudního dvora. Rozhodování o stížnostech na protiprávní výkon rozhodnutí však spadá do pravomoci soudů dotčeného členského státu.
5. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 69
Přezkum Soudním dvorem
Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.
Článek 70
Změny přílohy II
S cílem zohlednit vývoj na finančních trzích je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 82 týkající se opatření ke změně přílohy II.
Článek 71
Zrušení registrace
1. Aniž je dotčen článek 73, zruší ESMA registraci registru obchodních údajů, jestliže registr obchodních údajů:
a)
se registrace výslovně vzdá nebo déle než šest předchozích měsíců neposkytuje služby;
b)
získal registraci na základě nepravdivých informací nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
c)
již nesplňuje podmínky, za nichž byl registrován.
2. ESMA o svém rozhodnutí zrušit registraci registru obchodních údajů uvědomí bez zbytečného odkladu relevantní příslušný orgán uvedený v čl. 57 odst. 1.
3. Příslušný orgán členského státu, ve kterém registr obchodních údajů vykonává své služby a činnosti, jenž se domnívá, že byla splněna některá z podmínek uvedených v odstavci 1, může požádat ESMA, aby posoudil, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace dotyčného registru obchodních údajů. Pokud ESMA rozhodne, že registraci dotyčného registru obchodních údajů nezruší, své rozhodnutí řádně odůvodní.
4. Příslušným orgánem uvedeným v odstavci 3 je orgán určený podle článku 22.
Článek 72
Poplatky za dohled
1. ESMA účtuje registrům obchodních údajů poplatky v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje ESMA nezbytné pro registraci registrů obchodních údajů a dohled nad nimi a veškeré náklady, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 74.
2. Výše poplatku účtovaného registru obchodních údajů pokrývá veškeré správní náklady vzniklé ESMA na jeho registraci i na činnosti dohledu nad ním a je přiměřená obratu dotyčného registru obchodních údajů.
3. Komise přijme akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82, kterým dále stanoví typ poplatků, záležitosti, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob jejich úhrady.
Článek 73
Opatření v oblasti dohledu přijímaná ESMA
1. Pokud v souladu s čl. 64 odst. 5 ESMA zjistí, že se registr obchodních údajů dopustil některého z případů porušení povinnosti uvedených v příloze I, přijme jedno nebo více z těchto rozhodnutí, kterým:
a)
požaduje, aby registr obchodních údajů porušování povinnosti ukončil;
b)
uloží pokuty podle článku 65;
c)
vydá veřejná oznámení;
d)
jako krajní řešení zruší registraci registru obchodních údajů.
2. Při přijímání rozhodnutí uvedených v odstavci 1 ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:
a)
trvání a četnost porušení povinnosti;
b)
zda porušení povinnosti odhalilo závažné nebo systémové nedostatky v postupech podniku nebo v jeho systémech řízení či vnitřních kontrolách;
c)
zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;
d)
zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti.
3. ESMA oznámí veškerá rozhodnutí přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu dotyčnému registru obchodních údajů a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato rozhodnutí zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.
Při zveřejnění svého rozhodnutí podle prvního pododstavce ESMA rovněž zveřejní, že dotyčný registr obchodních údajů má právo se proti tomuto rozhodnutí odvolat, případně skutečnost, že takové odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek, jakož i skutečnost, že odvolací senát ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 74
Přenášení úkolů z ESMA na příslušné orgány
1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 61 a provádět šetření a kontroly na místě podle článku 62 a čl. 63 odst. 6.
2. Před přenesením úkolu ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem. Tato konzultace se týká:
a)
rozsahu úkolu, jenž má být přenesen;
b)
harmonogramu pro splnění úkolu; a
c)
předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA.
3. V souladu s nařízením o poplatcích, které Komise přijme podle čl. 72 odst. 3, poskytne ESMA příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou.
4. Přenesení úkolu podle odstavce 1 ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.
5. Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni. Úkoly v oblasti dohledu podle tohoto nařízení, včetně rozhodnutí o registraci, závěrečného posouzení a navazujících rozhodnutí týkajících se porušení povinnosti přenést nelze.
KAPITOLA 2
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 75
Rovnocennost a mezinárodní dohody
1. Komise může přijmout prováděcí akt, který určí, že právní a předpisy dohledu třetí země zajišťují, aby:
a)
registry obchodních údajů, které mají povolení v uvedené třetí zemi, splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v tomto nařízení;
b)
registry obchodních údajů podléhaly v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu a vynucování a
c)
existovaly záruky služebního tajemství, včetně ochrany obchodních tajemství, jež orgány sdělují třetím osobám, a tyto záruky byly alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v tomto nařízení.
Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 86 odst. 2.
2. Komise tam, kde je to vhodné, a v každém případě po přijetí prováděcího aktu podle odstavce 1 předloží Radě doporučení ke sjednání mezinárodních dohod s relevantními třetími zeměmi o vzájemném přístupu k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů, které jsou v dané třetí zemi usazeny, a o jejich výměně způsobem, který zajistí, aby orgány Unie včetně ESMA měly okamžitý a průběžný přístup ke všem informacím potřebným pro výkon svých povinností.
3. Po uzavření dohod uvedených v odstavci 2 a v souladu s nimi uzavře ESMA s příslušnými orgány relevantních třetích zemí ujednání o spolupráci. Uvedená ujednání blíže určují alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi ESMA a jakýmikoli jinými orgány Unie, které vykonávají povinnosti v souladu s tímto nařízením, na jedné straně a relevantními příslušnými orgány dotčených třetích zemí na straně druhé; a
b)
postupy koordinace činností dohledu.
4. ESMA použije nařízení (ES) č. 45/2001 v souvislosti s předáváním osobních údajů třetím zemím.
Článek 76
Ujednání o spolupráci
Relevantní orgány třetích zemí, v jejichž jurisdikci není usazen žádný registr obchodních údajů, mohou kontaktovat ESMA s cílem uzavřít ujednání o spolupráci, aby tak získaly přístup k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů Unie.
ESMA může s těmito relevantními orgány uzavřít ujednání o spolupráci týkající se přístupu k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů Unie, které tyto orgány potřebují k plnění svých povinností a mandátů, pod podmínkou, že je zaručeno služební tajemství, včetně ochrany obchodních tajemství, jež orgány sdělují třetím osobám.
Článek 77
Uznávání registrů obchodních údajů
1. Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi může poskytovat své služby a činnosti subjektům usazeným v Unii pro účely článku 9 až poté, co jej ESMA uzná v souladu s odstavcem 2.
2. Registr obchodních údajů uvedený v odstavci 1 podá ESMA žádost o uznání spolu s veškerými nezbytnými informacemi, včetně alespoň informací potřebných k ověření toho, že příslušný registr obchodních údajů má povolení a podléhá účinnému dohledu ve třetí zemi:
a)
u níž Komise prostřednictvím prováděcího aktu podle čl. 75 odst. 1 uznala, že má rovnocenný a vymahatelný právní a dohledový rámec;
b)
která s Unií uzavřela mezinárodní dohodu podle čl. 75 odst. 2; a
c)
s níž byla uzavřena ujednání o spolupráci podle čl. 75 odst. 3 s cílem zajistit, aby orgány Unie včetně ESMA měly okamžitý a průběžný přístup ke všem potřebným informacím.
Do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti ESMA posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, v níž musí žádající registr obchodních údajů poskytnout doplňující informace.
Do 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti ESMA písemně a s řádným odůvodněním uvědomí žádající registr obchodních údajů o tom, zda bylo jeho žádosti o uznání vyhověno, či zda byla zamítnuta.
ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam registrů obchodních údajů uznaných v souladu s tímto nařízením.
HLAVA VII
POŽADAVKY NA REGISTRY OBCHODNÍCH ÚDAJŮ
Článek 78
Obecné požadavky
1. Registr obchodních údajů musí mít spolehlivé řídicí systémy, které zahrnují jasnou organizační strukturu s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti a přiměřené mechanismy vnitřní kontroly, včetně řádných administrativních a účetních postupů, jež brání jakémukoli vyzrazení důvěrných informací.
2. Registr obchodních údajů musí mít a uplatňovat účinná písemná organizační a administrativní opatření k určení a řízení veškerých potenciálních střetů zájmů týkajících se jeho řídících pracovníků, zaměstnanců nebo jakékoli osoby, která má s nimi přímo či nepřímo úzké propojení.
3. Registr obchodních údajů musí přijmout adekvátní strategie a postupy dostatečné k zajištění toho, aby on sám i jeho řídící pracovníci a zaměstnanci dodržovali veškerá ustanovení tohoto nařízení.
4. Registr obchodních údajů musí mít a provozovat adekvátní organizační strukturu, která zajišťuje nepřetržitý a řádný výkon jeho služeb a činností. Musí využívat vhodné a přiměřené systémy, zdroje a postupy.
5. Nabízí-li registr obchodních údajů doplňkové služby, například potvrzení obchodu, párování obchodů, obsluhu úvěrové události nebo služby srovnávání či komprese portfolií, musí tyto doplňkové služby ponechat z provozního hlediska oddělené od své funkce centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech.
6. Vrcholné vedení a členové rady registru obchodních údajů musí mít dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností k zajištění řádného a obezřetného řízení registru obchodních údajů.
7. Registr obchodních údajů musí mít objektivní, nediskriminační a veřejně přístupné požadavky na přístup podniků podléhajících oznamovací povinnosti podle článku 9. Registr obchodních údajů poskytne poskytovatelům služeb nediskriminační přístup k informacím jím uchovávaným za podmínky, že k tomu příslušné smluvní strany dají souhlas. Kritéria, která omezují přístup, jsou povolena, pouze pokud je jejich cílem kontrolovat riziko pro údaje uchovávané registrem obchodních údajů.
8. Registr obchodních údajů zveřejní ceny a poplatky spojené se službami poskytovanými podle tohoto nařízení. Sdělí ceny a poplatky jednotlivých služeb poskytovaných samostatně, včetně slev a rabatů a podmínek využití uvedených snížení. Umožní vykazujícím jednotkám samostatný přístup ke zvláštním službám. Ceny a poplatky účtované registrem obchodních údajů musí být vztaženy k nákladům.
Článek 79
Funkční spolehlivost
1. Registr obchodních údajů určí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů. Tyto systémy musí být spolehlivé a bezpečné a mít dostatečnou kapacitu pro nakládání s obdrženými informacemi.
2. Registr obchodních údajů stanoví, provádí a dodržuje adekvátní politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti s cílem zajistit zachování svých funkcí, včasné obnovení operací a plnění svých povinností. Tento plán stanoví alespoň zavedení záložních zařízení.
3. Registr obchodních údajů, jehož registrace byla zrušena, zajistí plynulou náhradu, včetně přenesení údajů do jiných registrů obchodních údajů a přesměrování toku podávání informací na jiné registry obchodních údajů.
Článek 80
Zabezpečení a záznamy
1. Registr obchodních údajů zajistí důvěrnost, neporušenost a ochranu informací obdržených podle článku 9.
2. Registr obchodních údajů smí údaje, které obdrží v souladu s tímto nařízením, používat pro obchodní účely pouze se souhlasem příslušných smluvních stran.
3. Registr obchodních údajů informace obdržené podle článku 9 neprodleně zaznamená a uchová je po dobu alespoň deseti let od ukončení příslušných smluv. K dokumentaci změn zaznamenaných informací používá registr obchodních údajů včasné a účinné evidenční postupy.
4. Registr obchodních údajů počítá pozice pro jednotlivé kategorie derivátů a pro jednotlivé vykazující jednotky na základě údajů o derivátových smlouvách oznámených v souladu s článkem 9.
5. Registr obchodních údajů včas umožňuje smluvním stranám přístup k informacím o dotčené smlouvě a jejich opravu.
6. Registr obchodních údajů přijme veškeré přiměřené kroky, aby zabránil jakémukoli zneužití informací uchovávaných ve svých systémech.
Fyzická osoba, která má s registrem obchodních údajů úzké propojení, nebo právnická osoba, která je s ním ve vztahu mateřského či dceřinného podniku, nesmí využít důvěrné informace zaznamenané v registru obchodních údajů k obchodním účelům.
Článek 81
Transparentnost a dostupnost údajů
1. Registr obchodních údajů pravidelně a tak, aby byly snadno dostupné, zveřejní celkové pozice pro jednotlivé kategorie derivátů na základě smluv, které mu byly oznámeny.
2. Registr obchodních údajů shromažďuje a uchovává údaje a zajišťuje, aby subjekty uvedené v odstavci 3 měly přímý a bezprostřední přístup ke všem údajům o derivátových smlouvách, které potřebují k plnění svých povinností a mandátů.
3. Registr obchodních údajů poskytuje potřebné informace těmto subjektům, aby jim umožnil plnit jejich povinnosti a mandáty:
a)
ESMA;
b)
ESRB;
c)
příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů;
d)
příslušnému orgánu vykonávajícímu dohled nad obchodními systémy oznámených smluv;
e)
příslušným členům ESCB;
f)
relevantním orgánům třetí země, která s Unií uzavřela mezinárodní dohodu podle článku 75;
g)
orgánům dohledu určeným v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (32);
h)
relevantním orgánům pro cenné papíry a trhy v Unii;
i)
relevantním orgánům třetí země, které s ESMA uzavřely ujednání o spolupráci podle článku 76;
j)
Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů.
4. ESMA sdílí s dalšími relevantními orgány Unie informace potřebné k výkonu jejich povinností.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují četnost a podrobnosti o informacích uvedených v odstavcích 1 a 3 a rovněž provozní normy, které umožní seskupovat a porovnávat údaje mezi registry a které zajistí subjektům uvedeným v odstavci 3 v případě potřeby přístup k informacím. Cílem těchto návrhů regulačních technických norem bude zajistit, aby informace zveřejňované podle odstavce 1 neumožňovaly rozpoznat žádnou ze stran jakékoli smlouvy.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 82
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 a čl. 85 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje s ESMA, je-li to možné.
4. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 a čl. 85 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 nebo čl. 85 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament či Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
HLAVA VIII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Služební tajemství
1. Povinnost zachovat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány určené v souladu s článkem 22, pro subjekty uvedené v čl. 81 odst. 3, pro ESMA nebo pro auditory a experty pověřené příslušnými orgány či ESMA. Tyto osoby nesmějí sdělit žádné osobě ani žádnému orgánu důvěrné informace, které se dozvědí při plnění svých povinností, s výjimkou souhrnné či celkové formy tak, aby nebylo možno určit totožnost jednotlivé ústřední protistrany, registru obchodních údajů nebo jiné osoby, aniž jsou dotčeny případy, na něž se vztahuje trestní či daňové právo nebo toto nařízení.
2. Byl-li však na ústřední protistranu vyhlášen konkurs nebo nařízena nucená likvidace, lze důvěrné informace, které se netýkají třetích osob, zveřejnit v občanském nebo obchodním soudním řízení, je-li to nutné k průběhu řízení.
3. Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním nebo daňovým právem, mohou příslušné orgány, ESMA anebo subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které obdrží důvěrné informace podle tohoto nařízení, tyto informace použít - v případě příslušných orgánů - pouze k plnění svých povinností a výkonu svých funkcí v oblasti působnosti tohoto nařízení nebo - v případě jiných orgánů, subjektů nebo fyzických či právnických osob - pouze k účelu, ke kterému jim byly poskytnuty, anebo v správních nebo soudních řízeních, která s výkonem těchto funkcí konkrétně souvisejí. Pokud s tím ESMA, příslušný orgán nebo jiný orgán, subjekt nebo osoba sdělující informace souhlasí, může je orgán, který je obdržel, použít pro jiné nekomerční účely.
4. Veškeré důvěrné informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství podle odstavců 1, 2 a 3. Tyto podmínky však nebrání ESMA, příslušným orgánům nebo příslušným centrálním bankám ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s tímto nařízením nebo jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, SKIPCP, správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu nebo fyzické či právnické osoby, které tyto informace poskytly.
5. Odstavce 1, 2 a 3 nebrání příslušným orgánům, aby si v souladu s vnitrostátním právem vyměňovaly nebo předávaly důvěrné informace, které neobdržely od příslušného orgánu jiného členského státu.
Článek 84
Výměna informací
1. Příslušné orgány, ESMA a další relevantní orgány si navzájem neprodleně poskytují informace vyžadované pro účely plnění svých povinností.
2. Příslušné orgány, ESMA, další relevantní orgány a jiné subjekty nebo fyzické a právnické osoby, které získají důvěrné informace při plnění svých povinností podle tohoto nařízení, tyto informace použijí pouze k plnění svých povinností.
3. Příslušné orgány sdělí informaci příslušným členům ESCB, pokud má tato informace význam pro plnění jejich povinností.
HLAVA IX
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 85
Zprávy a přezkum
1. Do 17. srpna 2015 Komise přezkoumá toto nařízení a podá o něm souhrnnou zprávu. Komise tuto zprávu, spolu s případnými návrhy, předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Komise zejména:
a)
posoudí ve spolupráci s členy ESCB potřebu opatření k usnadnění přístupu ústředních protistran k likviditním facilitám centrálních bank;
b)
posoudí ve spolupráci s ESMA a příslušnými odvětvovými orgány systémový význam obchodů nefinančních podniků s OTC deriváty, a zejména dopad tohoto nařízení na používání OTC derivátů nefinančními podniky;
c)
posoudí s ohledem na zkušenost s fungováním dohledového rámce pro ústřední protistrany, včetně účinnosti kolegií dohledu, jednotlivé mechanismy hlasování stanovené v čl. 19 odst. 3 a úlohu ESMA, především během procesu povolování ústředních protistran;
d)
posoudí ve spolupráci s ESMA a ESRB účinnost maržových požadavků s cílem omezit procykličnost a rovněž posoudí nutnost stanovit dodatečnou intervenční kapacitu v této oblasti;
e)
posoudí ve spolupráci s ESMA vývoj strategií ústředních protistran, pokud jde o požadavky na marži kolaterálu, požadavky na zajištění a to, jak jsou přizpůsobeny konkrétním činnostem a rizikovým profilům jejich uživatelů.
Posouzení uvedené v prvním pododstavci písm. a) zohlední veškeré výsledky probíhajících prací mezi centrálními bankami na unijní i mezinárodní úrovni. Při tomto posuzování se zohlední také zásada nezávislosti centrálních bank a jejich právo poskytovat na základě vlastního uvážení přístup k likviditním facilitám, jakož i možný nezamýšlený vliv na jednání ústředních protistran nebo fungování vnitřního trhu. Žádné případné návrhy nesmějí přímo ani nepřímo znevýhodňovat žádný členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb.
2. Do 17. srpna 2014 Komise po konzultaci s ESMA a EIOPA vypracuje zprávu, v níž posoudí pokrok a úsilí ústředních protistran při hledání technických řešení pro převod nehotovostního kolaterálu složkami penzijního systému jako variačních marží a nutnost přijmout jakákoli opatření k usnadnění takového řešení. Domnívá-li se Komise, že nebylo vyvinuto nezbytné úsilí o nalezení vhodných technických řešení a že se nemění negativní dopad derivátových smluv, jejichž clearing provádí ústřední protistrana, na důchodové dávky budoucích důchodců, je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82 k prodloužení tříleté lhůty uvedené v čl. 89 odst. 1 jednou o dva roky a jednou o rok.
3. ESMA předloží Komisi zprávy:
a)
o uplatňování povinnosti clearingu podle hlavy II, a zejména o neexistenci povinnosti clearingu u OTC derivátových smluv uzavřených před vstupem tohoto nařízení v platnost;
b)
o uplatňování identifikačního postupu podle čl. 5 odst. 3;
c)
o uplatňování požadavků na oddělení stanovených v článku 39;
d)
o rozšíření působnosti dohod o interoperabilitě podle hlavy V na jiné obchody v kategoriích finančních nástrojů, než jsou převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu;
e)
o přístupu ústředních protistran k obchodním systémům, dopadech určitých postupů na konkurenceschopnost a dopadu na roztříštění likvidity;
f)
o potřebách ESMA v oblasti lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z jeho převzetí pravomocí a povinností v souladu s tímto nařízením;
g)
o dopadu uplatňování dodatečných požadavků členskými státy podle čl. 14 odst. 5.
Tyto zprávy musí být Komisi předloženy do 30. září 2014 pro účely odstavce 1. Předloží se rovněž Evropskému parlamentu a Radě.
4. Komise ve spolupráci s členskými státy a ESMA a po žádosti o posouzení provedené ESRB zpracuje výroční zprávu, která posoudí případné systémové riziko a důsledky dohod o interoperabilitě pro náklady.
Zpráva se zaměří alespoň na počet a složitost těchto dohod a na adekvátnost systémů a modelů řízení rizik. Komise zprávu předkládá spolu s případnými návrhy Evropskému parlamentu a Radě.
ESRB poskytne Komisi své posouzení případných důsledků dohod o interoperabilitě z hlediska systémového rizika.
5. ESMA předloží každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o sankcích uložených příslušnými orgány, včetně opatření v oblasti dohledu, pokut a penále.
Článek 86
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (33). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 87
Změna směrnice 98/26/ES
1. V čl. 9 odst. 1 směrnice 98/26/ES se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud provozovatel systému poskytl zajištění provozovateli jiného systému v souvislosti s interoperabilním systémem, nejsou práva poskytujícího provozovatele systému na zajištění ovlivněna úpadkovým řízením proti přijímajícímu provozovateli systému.“
2. Členské státy do 17. srpna 2014 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s odstavcem 1. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na směrnici 98/26/ES nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
Článek 88
Internetové stránky
1. ESMA spravuje internetové stránky, které obsahují údaje o:
a)
smlouvách způsobilých k povinnosti clearingu podle článku 5;
b)
sankcích uložených za porušení článků 4, 5 a 7 až 11;
c)
ústředních protistranách, které mají povolení nabízet v Unii služby nebo činnosti a jež jsou usazeny v Unii, a o službách nebo činnostech, které jsou oprávněny poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se jejich povolení vztahuje;
d)
sankcích uložených za porušení hlav IV a V;
e)
ústředních protistranách usazených ve třetí zemi, které mají povolení nabízet v Unii služby nebo činnosti, a o službách nebo činnostech, které jsou oprávněny poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se jejich povolení vztahuje;
f)
registrech obchodních údajů, které mají povolení nabízet služby nebo činnosti v Unii;
g)
pokutách a penále uložených v souladu s články 65 a 66;
h)
veřejném rejstříku podle článku 6.
2. Pro účely odst. 1 písm. b), c) a d) spravují příslušné orgány internetové stránky, které jsou propojeny s internetovými stránkami ESMA.
3. Všechny internetové stránky uvedené v tomto článku musí být veřejně dostupné, být pravidelně aktualizovány a obsahovat informace ve srozumitelné podobě.
Článek 89
Přechodná ustanovení
1. Po dobu tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost se povinnost clearingu stanovená v článku 4 nevztahuje na OTC derivátové smlouvy, které jsou objektivně měřitelné jako snižující investiční rizika přímo související s finanční solventností složek penzijního systému ve smyslu čl. 2 bodu 10. Přechodné období se vztahuje rovněž na subjekty zřízené pro účely poskytování náhrady členům složek penzijního systému v případě selhání.
Na OTC derivátové smlouvy, které tyto subjekty během uvedené doby uzavřou a které by jinak povinnosti clearingu podle článku 4 podléhaly, se vztahují požadavky stanovené v článku 11.
2. Pokud jde o složky penzijního systému uvedené v čl. 2 bodě 10 písm. c) a d), uděluje výjimku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku relevantní příslušný orgán pro typy subjektů nebo typy složek. Po obdržení žádosti příslušný orgán vyrozumí ESMA a EIOPA. Do 30 kalendářních dnů od tohoto vyrozumění vydá ESMA po konzultaci s EIOPA stanovisko k tomu, zda typ subjektů nebo typ složek je v souladu s čl. 2 bodem 10 písm. c) nebo d) a zda jsou důvody k udělení výjimky kvůli potížím se splněním požadavků na variační marže oprávněné. Příslušný orgán výjimku udělí pouze tehdy, pokud je zcela přesvědčen, že typ subjektu nebo typ složky je v souladu s čl. 2 bodem 10 písm. c) nebo d) a že mají potíže se splněním požadavků na variační marže. Příslušný orgán přijme rozhodnutí do deseti pracovních dnů od obdržení stanoviska ESMA a toto stanovisko náležitě zohlední. Nesouhlasí-li příslušný orgán se stanoviskem ESMA, své rozhodnutí řádně odůvodní a všechny podstatné odchylky od něj vysvětlí.
ESMA na svých internetových stránkách zveřejní seznam typů subjektů a typů složek ve smyslu čl. 2 bodu 10 písm. c) a d), jimž byla udělena výjimka v souladu s prvním pododstavcem. Aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu, provádí ESMA každý rok v souladu s článkem 30 nařízení (EU) č. 1095/2010 srovnávací hodnocení subjektů uvedených na seznamu.
3. Ústřední protistrana, které bylo v jejím členském státě usazení povoleno poskytovat clearingové služby v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 4, 5, 8 až 11, 16, 18, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 56 a 81, požádá o povolení podle článku 14 pro účely tohoto nařízení do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost všech regulačních technických norem podle článků 16, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
Ústřední protistrana usazená v třetí zemi, která byla uznána jako způsobilá k poskytování clearingových služeb v některém členském státě v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49, požádá o uznání podle článku 25 pro účely tohoto nařízení do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost všech regulačních technických norem podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
4. Dokud o povolení či uznání ústřední protistrany není rozhodnuto podle tohoto nařízení, uplatňují se nadále příslušná vnitrostátní pravidla pro povolování a uznávání ústředních protistran a nad ústřední protistranou vykonává nadále dohled příslušný orgán členského státu, v němž je usazena nebo uznána.
5. Pokud příslušný orgán povolil ústřední protistraně provádět clearing určité kategorie derivátů v souladu s vnitrostátním právem jeho členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, uvědomí o tomto povolení ESMA do jednoho měsíce ode dne vstupu regulačních technických norem podle čl. 5 odst. 1 v platnost.
Pokud příslušný orgán uznal ústřední protistranu usazenou v třetí zemi jako způsobilou k poskytování clearingových služeb v souladu s vnitrostátním právem jeho členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, uvědomí o tomto uznání ESMA do jednoho měsíce ode dne vstupu regulačních technických norem podle čl. 5 odst. 1 v platnost.
6. Registr obchodních údajů, který byl ve svém členském státě usazení povolen či registrován ke shromažďování a uchovávání záznamů o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 9, 56 a 81, požádá o registraci podle článku 55 do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost těchto regulačních a prováděcích technických norem.
Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi, který v některém členském státě získal povolení shromažďovat a uchovávat záznamy o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 9, 56 a 81, požádá o uznání podle článku 77 do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost těchto regulačních a prováděcích technických norem.
7. Dokud o registraci či uznání registru obchodních údajů není rozhodnuto podle tohoto nařízení, uplatňují se nadále příslušná vnitrostátní pravidla pro povolování, registraci a uznávání registrů obchodních údajů a nad registrem obchodních údajů vykonává nadále dohled příslušný orgán členského státu, v němž je usazen nebo uznán.
8. Registr obchodních údajů, který byl ve svém členském státě usazení povolen či registrován ke shromažďování a uchovávání záznamů o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme regulační a prováděcí technické normy podle článků 56 a 81, může být využíván k plnění oznamovací povinnosti podle článku 9, dokud není o jeho registraci rozhodnuto podle tohoto nařízení.
Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi, který získal povolení shromažďovat a uchovávat záznamy o derivátech v souladu s vnitrostátním právem některého členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 56 a 81, může být využíván k plnění oznamovací povinnosti podle článku 9, dokud není o jeho uznání rozhodnuto podle tohoto nařízení.
9. Aniž je dotčen čl. 81 odst. 3 písm. f), neexistuje-li mezi určitou třetí zemí a Unií mezinárodní dohoda podle článku 75, může registr obchodních údajů poskytovat potřebné údaje relevantním orgánům této třetí země do 17. srpna 2013, pokud to oznámí ESMA.
Článek 90
Zaměstnanci a zdroje ESMA
Do 31. prosince 2012 posoudí ESMA své potřeby v oblasti lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z jeho převzetí pravomocí a povinností v souladu s tímto nařízením, a předloží o tom zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 91
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 648/2012
zo 4. júla 2012
o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Na žiadosť Komisie bola 25. februára 2009 Skupinou na vysokej úrovni, ktorej predsedom bol Jacques de Larosière, uverejnená správa a vyvodený záver, že je potrebné posilniť rámec dohľadu nad finančným sektorom Únie s cieľom znížiť riziko a závažnosť budúcich finančných kríz, a odporučili sa rozsiahle reformy štruktúry dohľadu nad týmto sektorom vrátane zriadenia Európskeho systému orgánov finančného dohľadu, ktorý zahŕňa tri Európske orgány dohľadu, jeden pre bankovníctvo, jeden pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a jeden pre cenné papiere a trhy, ako aj zriadenia Európskeho výboru pre systémové riziká.
(2)
V oznámení Komisie zo 4. marca 2009 s názvom Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe sa navrhlo posilniť regulačný rámec Únie pre finančné služby. Komisia vo svojom oznámení z 3. júla 2009 s názvom Zaisťovanie efektívnych, bezpečných a zdravých trhov s derivátmi posúdila úlohu derivátov vo finančnej kríze a vo svojom oznámení z 20. októbra 2009 s názvom Opatrenia na zaručenie efektívnych, bezpečných a zdravých trhov s derivátmi - Budúce politické opatrenia oznámila v hlavných rysoch opatrenia, ktoré má v úmysle prijať na zníženie rizík spojených s derivátmi.
(3)
Komisia 23. septembra 2009 prijala návrhy troch nariadení, ktorými sa zriaďuje Európsky systém orgánov finančného dohľadu vrátane zriadenia troch európskych orgánov dohľadu, ktorých cieľom je prispievať k jednotnému uplatňovaniu právnych predpisov Únie a k tvorbe kvalitných spoločných noriem a postupov pre reguláciu a dohľad. Európske orgány dohľadu pozostávajú z Európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (EBA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (4), Európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (EIOPA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (5) a Európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (ESMA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (6). Európske orgány dohľadu zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní stability finančného sektora. Preto je nevyhnutné priebežne zabezpečovať, aby bol rozvoj ich činnosti vysokou politickou prioritou a aby mali k dispozícii primerané prostriedky.
(4)
Mimoburzové deriváty (ďalej len „zmluvy o mimoburzových derivátoch“) sú netransparentné, keďže ide o súkromne dohadované zmluvy, a akékoľvek informácie, ktoré sa ich týkajú, sú zvyčajne dostupné len pre zmluvné strany. Vytvárajú zložité štruktúry vzájomnej závislosti, ktoré sťažujú určenie ich povahy a súvisiacej úrovne rizika. Finančná kríza ukázala, že takéto vlastnosti zvyšujú neistotu v časoch napätia na trhu, a preto predstavujú riziko pre finančnú stabilitu. V tomto nariadení sa ustanovujú podmienky zmiernenia týchto rizík a zlepšenia transparentnosti zmlúv o derivátoch.
(5)
Na samite v Pittsburghu 26. septembra 2009 sa vedúci predstavitelia krajín skupiny G20 dohodli, že všetky štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch by sa mali zúčtovávať prostredníctvom centrálnej protistrany (CCP) do konca roka 2012 a zmluvy o mimoburzových derivátoch by sa mali ohlasovať archívom obchodných údajov. Vedúci predstavitelia krajín skupiny G20 v júni 2010 v Toronte potvrdili svoj záväzok a tiež sa zaviazali urýchliť implementáciu prísnych opatrení na zlepšenie transparentnosti a regulačného dohľadu nad zmluvami o mimoburzových derivátoch medzinárodne konzistentným a nediskriminačným spôsobom.
(6)
Komisia bude tieto záväzky monitorovať a usilovať sa zaistiť, aby ich podobným spôsobom plnili aj medzinárodní partneri Únie. Komisia by mala spolupracovať s orgánmi tretích krajín s cieľom preskúmať vzájomne podporné riešenia s cieľom zaistiť jednotnosť medzi týmto nariadením a požiadavkami, ktoré stanovili tretie krajiny, aby sa tak zabránilo ich akémukoľvek možnému prekrývaniu. Komisia by mala s pomocou ESMA monitorovať medzinárodné uplatňovanie zásad ustanovených v tomto nariadení a mala by Európskemu parlamentu a Rade o tom pripravovať správy. S cieľom zabrániť prípadným duplicitným alebo rozporným požiadavkám by Komisia mohla po splnení viacerých podmienok prijať rozhodnutia o rovnocennosti právneho rámca, rámca dohľadu a rámca presadzovania v tretích krajinách. Hodnotením, ktoré tvorí základ pre takéto rozhodnutia, by nemalo byť dotknuté právo centrálnej protistrany usadenej v tretej krajine, ktorú ESMA uznal za spôsobilú poskytovať zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo miestam obchodovania usadeným v Únii, pretože rozhodnutie o uznaní by nemalo byť závislé od tohto hodnotenia. Podobne by žiadnym rozhodnutím o posudzovaní rovnocennosti ani hodnotením nemalo byť dotknuté právo archívu obchodných údajov usadeného v tretej krajine, ktorý je uznaný ESMA, poskytovať služby subjektom usadeným v Únii.
(7)
Pokiaľ ide o uznanie centrálnych protistrán tretej krajiny, v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie vyplývajúcimi z dohody o zriadení Svetovej obchodnej organizácie vrátane Všeobecnej dohody o obchode so službami by sa rozhodnutia stanovujúce rovnocennosť právnych režimov tretích krajín s právnym režimom Únie mali prijímať len v tom prípade, ak sa v právnom režime tretej krajiny ustanovuje účinný ekvivalentný systém na uznávanie centrálnych protistrán povolených podľa zahraničných právnych režimov, a to v súlade so všeobecnými regulačnými cieľmi a normami, ktoré v septembri 2009 stanovila skupina G20 v záujme zvýšenia transparentnosti na trhoch s derivátmi, zníženia systémového rizika a ochrany pred zneužívaním trhu. Takýto systém by sa mal považovať za rovnocenný, ak sa ním zabezpečuje, že vecný výsledok uplatniteľného regulačného režimu je podobný požiadavkám Únie, a mal by sa považovať za účinný, ak sa tieto pravidlá uplatňujú konzistentným spôsobom.
(8)
V tejto súvislosti je primerané a potrebné overiť účinnú rovnocennosť zahraničných regulačných systémov pri plnení cieľov a noriem skupiny G20, pričom sa zohľadnia vlastnosti trhov s derivátmi a fungovanie centrálnych protistrán, aby sa zvýšila transparentnosť na trhoch s derivátmi, znížilo systémové riziko a zabezpečila ochrana pred zneužívaním trhu. Veľmi zvláštna situácia centrálnych protistrán si vyžaduje, aby boli vytvorené ustanovenia týkajúce sa tretích krajín a fungovali v súlade s mechanizmami, ktoré sú špecifické pre subjekty s touto štruktúrou trhu. Preto tento prístup nepredstavuje precedens pre iné právne predpisy.
(9)
Európska rada vo svojich záveroch z 2. decembra 2009 súhlasila, že je potrebné podstatne zlepšiť zmierňovanie kreditného rizika protistrany a že je dôležité zlepšiť transparentnosť, efektívnosť a integritu transakcií s derivátmi. Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2010 o trhoch s derivátmi: budúce politické opatrenia vyzvalo na povinné zúčtovanie zmlúv o mimoburzových derivátoch a ich ohlasovanie.
(10)
ESMA by mala pôsobiť v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia zabezpečovaním stability finančných trhov v mimoriadnych situáciách, zaisťovaním jednotného uplatňovania pravidiel Únie vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a urovnávaním nezhôd medzi nimi. Je poverený aj tvorbou návrhov regulačných a vykonávacích technických noriem a má hlavnú úlohu pri povoľovaní a monitorovaní centrálnych protistrán a archívov obchodných údajov.
(11)
Jednou zo základných úloh, ktoré sa majú vykonávať prostredníctvom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), je podporiť bezproblémové fungovanie platobných systémov. V tejto súvislosti členovia ESCB vykonávajú dohľad zabezpečovaním efektívnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov vrátane centrálnych protistrán. Členovia ESCB sú tak úzko zapojení do povoľovania a monitorovania centrálnych protistrán, uznávania centrálnych protistrán tretích krajín a schvaľovania mechanizmov interoperability. Okrem toho sa intenzívne zapájajú do stanovovania regulačných technických noriem, ako aj usmernení a odporúčaní. Týmto nariadením nie sú dotknuté povinnosti Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk zabezpečiť efektívnosť a spoľahlivosť zúčtovacích a platobných systémov v rámci Únie a voči tretím krajinám. S cieľom predísť možnému vytvoreniu súbežných súborov pravidiel by preto ESMA a ESCB mali pri príprave príslušného návrhu technických noriem úzko spolupracovať. Prístup k informáciám má pre ECB a národné centrálne banky kľúčový význam pri plnení ich úloh týkajúcich sa dohľadu nad zúčtovacími a platobnými systémami, ako aj úloh týkajúcich sa funkcií emitujúcej centrálnej banky.
(12)
Pre zmluvy o derivátoch uvedené v prílohe I oddiel C body 4 až 10 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (7) sa vyžadujú jednotné pravidlá.
(13)
Ukázalo sa, že stimuly na podporu využívania centrálnych protistrán nie sú dostatočné, aby sa štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch skutočne centrálne zúčtovávali. Preto sú potrebné požiadavky na povinné zúčtovanie prostredníctvom centrálnych protistrán pre tie zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré je možné centrálne zúčtovať.
(14)
Je pravdepodobné, že členské štáty budú prijímať rozdielne vnútroštátne opatrenia, čo by mohlo vytvárať prekážky bezproblémového fungovania vnútorného trhu a byť na úkor účastníkov trhu a finančnej stability. Jednotné uplatňovanie zúčtovacej povinnosti v Únii je potrebné aj na zaistenie vysokej úrovne ochrany investorov a na vytvorenie rovnakých podmienok medzi účastníkmi trhu.
(15)
Zaistenie zníženia systémového rizika prostredníctvom zúčtovacej povinnosti si vyžaduje postup určenia tried derivátov, na ktoré by sa mala táto povinnosť vzťahovať. Pri tomto postupe by sa mala zohľadniť skutočnosť, že nie všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch zúčtovávané prostredníctvom centrálnej protistrany sa môžu považovať za vhodné na povinné zúčtovanie prostredníctvom centrálnej protistrany.
(16)
V tomto nariadení sa ustanovujú kritériá na určenie toho, či sa na rôzne triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch má alebo nemá vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Na základe návrhu regulačných technických noriem vypracovaných ESMA by Komisia mala rozhodnúť, či sa na danú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch bude vzťahovať zúčtovacia povinnosť, a dátum nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti, vrátane aj prípadnej postupnej implementácie, a stanoviť minimálnu zostávajúcu splatnosť zmlúv, ktoré boli uzatvorené alebo obnovené pred dátumom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti v súlade s týmto nariadením. Postupná implementácia zúčtovacej povinnosti by mohla byť v súlade s tým, na akých účastníkov trhu sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť. Pri určovaní toho, na ktoré triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch sa má vzťahovať zúčtovacia povinnosť, by ESMA mal zohľadniť osobitnú povahu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sa uzatvorili s emitentmi krytých dlhopisov alebo s krytými fondmi krytých dlhopisov.
(17)
Pri určovaní toho, na ktoré triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch by sa mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť, by ESMA mal tiež náležite zohľadňovať iné relevantné hľadiská, v prvom rade vzájomnú previazanosť protistrán využívajúcich príslušné triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch a vplyv na úroveň kreditného rizika protistrany, ako aj presadzovať rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu, ako sa uvádza v článku 1 ods. 5 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
(18)
Keď ESMA zistí, že produkt mimoburzového derivátu je štandardný a vhodný na zúčtovanie, ale žiadna centrálna protistrana nie je ochotná ho zúčtovávať, mal by preskúmať príčinu takejto situácie.
(19)
Pri určení toho, na ktoré triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch sa má vzťahovať zúčtovacia povinnosť, by sa mala náležite zohľadniť osobitná povaha príslušných tried zmlúv o mimoburzových derivátoch. Prevládajúce riziko pre transakcie s niektorými triedami zmlúv o mimoburzových derivátoch môže súvisieť s rizikom vyrovnania, ktoré sa rieši prostredníctvom osobitných infraštruktúrnych mechanizmov, a na základe neho sa môžu odlišovať niektoré triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch (napr. devízové) od iných tried. Zúčtovaním centrálnou protistranou sa špecificky rieši kreditné riziko protistrany, čo nemusí predstavovať optimálne riešenie rizika vyrovnania. Režim takýchto zmlúv by mal vychádzať najmä z predbežnej medzinárodnej konvergencie a vzájomného uznávania príslušnej infraštruktúry.
(20)
S cieľom zabezpečiť jednotné a konzistentné uplatňovanie tohto nariadenia a rovnaké podmienky pre účastníkov trhu by sa v prípade, keď sa trieda zmlúv o mimoburzových derivátoch vyhlási za triedu podliehajúcu zúčtovacej povinnosti, mala táto povinnosť vzťahovať aj na všetky zmluvy, ktoré sa týkajú tejto triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, uzatvorené v deň alebo po dni oznámenia povolenia centrálnej protistrany na účely zúčtovacej povinnosti zo strany ESMA, avšak predo dňom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti, a to pod podmienkou, že zostávajúca splatnosť týchto zmlúv presahuje minimálnu hranicu stanovenú Komisiou.
(21)
Pri určovaní toho, či má trieda zmlúv o mimoburzových derivátoch podliehať požiadavkám na zúčtovanie, by sa mal ESMA zameriavať na zníženie systémového rizika. V hodnotení by sa mali preto zohľadniť faktory, ako sú úroveň zmluvnej a prevádzkovej štandardizácie zmlúv, objem a likvidita príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ako aj dostupnosť pravdivých, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o oceňovaní v rámci príslušnej triedy zmluvy o mimoburzových derivátoch.
(22)
Zúčtovanie zmluvy o mimoburzových derivátoch vyžaduje, aby obe zmluvné strany podliehali zúčtovacej povinnosti alebo aby so zúčtovaním súhlasili.Výnimky zo zúčtovacej povinnosti by mali byť úzko stanovené, keďže by sa nimi znížila účinnosť tejto povinnosti a prínosov zúčtovania prostredníctvom centrálnej protistrany, a môžu viesť k regulačnej arbitráži medzi skupinami účastníkov trhu.
(23)
S cieľom posilniť finančnú stabilitu v rámci Únie by mohlo byť potrebné, aby aj transakcie, ktoré uzavreli subjekty usadené v tretích krajinách, podliehali zúčtovacej povinnosti a povinnosti týkajúcej sa techník zmierňovania rizika, a to v prípade, že takéto transakcie majú priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v rámci Únie, alebo ak sú takéto povinnosti potrebné alebo primerané na zabránenie vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia.
(24)
Zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa nepovažujú za vhodné na zúčtovanie prostredníctvom centrálnej protistrany, prinášajú kreditné a prevádzkové riziko protistrany, a preto by sa mali ustanoviť pravidlá na riadenie tohto rizika. S cieľom zmierniť kreditné riziko protistrany by účastníci trhu, na ktorých sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, mali mať k dispozícii postupy riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu. Pri príprave návrhu regulačných technických noriem, ktoré určia tieto postupy riadenia rizík, by ESMA mal vziať do úvahy návrhy medzinárodných štandardizačných orgánov týkajúce sa maržových požiadaviek pre deriváty, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne. Pri vývoji návrhu regulačných technických noriem, ktoré určia mechanizmy potrebné pre správnu a vhodnú výmenu kolaterálu pre riadenia rizík spojených s obchodnými transakciami, ktoré neprešli zúčtovaním, by ESMA mal brať do úvahy prekážky, s ktorými sa stretávajú emitenti krytých dlhopisov alebo kryté fondy pri poskytovaní kolaterálu vo viacerých jurisdikciách Únie. ESMA by mal tiež vziať do úvahy skutočnosť, že prednostné pohľadávky, ktoré majú protistrany emitentov krytých dlhopisov vo vzťahu k aktívam emitenta krytých dlhopisov, poskytujú rovnocennú ochranu proti kreditnému riziku protistrany.
(25)
Pravidlá týkajúce sa zúčtovania zmlúv o mimoburzových derivátoch, ohlasovania transakcií s derivátmi a techník zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, by sa mali vzťahovať na finančné protistrany, a to na investičné spoločnosti, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2004/39/ES, úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (8), poisťovne, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s prvou smernicou Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie priameho poistenia s výnimkou životného poistenia (9), spoločnosti poskytujúce životné poistenie, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/83/ES z 5. novembra 2002 o životnom poistení (10), zaisťovne, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/68/ES zo 16. novembra 2005 o zaistení (11), podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) a v prípade potreby ich správcovské spoločnosti, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (12), inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (13) a na alternatívne investičné fondy spravované správcami alternatívnych investičných fondov, ktorým bolo udelené povolenie alebo ktoré boli zaregistrované v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov (14).
(26)
Subjekty, ktoré prevádzkujú systém dôchodkového zabezpečenia, ktorého hlavným cieľom je zabezpečiť dávky počas dôchodku, zvyčajne vo forme doživotných platieb, ale tiež vo forme platieb počas určitého obdobia alebo výplaty jednorazovej sumy, obvykle minimalizujú svoje investície do hotovosti s cieľom maximalizovať efektívnosť a výnos pre svojich poistníkov. Z tohto dôvodu by požiadavka, aby tieto subjekty zúčtovávali zmluvy o mimoburzových derivátoch na centrálnej úrovni, viedla k tomu, že by prišli o významnú časť svojich aktív v prospech hotovosti, aby splnili trvalé požiadavky na marže centrálnych protistrán. Aby sa predišlo pravdepodobnému negatívnemu vplyvu takejto požiadavky na dôchodkový príjem budúcich dôchodcov, zúčtovacia povinnosť by sa nemala vzťahovať na systémy dôchodkového zabezpečenia, kým centrálne protistrany nevytvoria vhodné technické riešenie na prevod bezhotovostného kolaterálu ako variačných marží s cieľom vyriešiť tento problém. V takomto technickom riešení by sa mala zohľadniť osobitná úloha systému dôchodkového zabezpečenia a malo by sa ním zabrániť podstatným nepriaznivým dôsledkom pre dôchodcov. Počas určitého prechodného obdobia by sa na zmluvy o mimoburzových derivátoch uzavreté s cieľom znížiť investičné riziká priamo súvisiace s finančnou solventnosťou systémov dôchodkového zabezpečenia mala vzťahovať nielen ohlasovacia povinnosť, ale aj požiadavky na dvojstranné zabezpečenie kolaterálom. Konečným cieľom však je centrálne zúčtovanie hneď, ako to bude uskutočniteľné.
(27)
Je dôležité zabezpečiť, aby sa osobitný prístup uplatňoval len na príslušné subjekty a systémy, a zohľadniť rozmanitosť systémov dôchodkového zabezpečenia v celej Únii a zároveň vytvoriť rovnaké podmienky pre všetky systémy dôchodkového zabezpečenia. Z tohto dôvodu by sa mala dočasná výnimka uplatňovať na inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia registrované v súlade so smernicou 2003/41/ES vrátane každého subjektu, ktorému bolo udelené povolenie, zodpovedného za správu takejto inštitúcie a konajúceho v jej mene, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1 uvedenej smernice, ako aj každej právnickej osoby založenej na účely investovania takýchto inštitúcií a konajúcej výlučne a výhradne v ich záujme, a na obchodné jednotky inštitúcií uvedených v článku 3 smernice 2003/41/ES poskytujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie.
(28)
Dočasná výnimka by sa mala tiež uplatňovať na obchodné jednotky poisťovní, ktoré sa zaoberajú životným poistením, poskytujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie za predpokladu, že všetky zodpovedajúce aktíva a pasíva sú účelovo viazané, spravované a organizované oddelene bez akejkoľvek možnosti prevodu. Mala by sa uplatňovať aj na akékoľvek iné subjekty fungujúce len na vnútroštátnom základe, ktorým bolo udelené povolenie a ktoré podliehajú dohľadu, alebo na mechanizmy, ktoré sa poskytujú hlavne na území jedného členského štátu, len ak sú oba typy uznané vnútroštátnym právom a ich primárnym účelom je poskytovať dávky po odchode do dôchodku. Subjekty a mechanizmy uvedené v tomto odôvodnení by mali podliehať rozhodnutiu relevantného príslušného orgánu a v záujme zabezpečenia jednotnosti, odstránenia možných nezrovnalostí a zabránenia akémukoľvek zneužitiu aj stanovisku ESMA po konzultácii s EIOPA. Medzi ne by mohli patriť i subjekty a mechanizmy, ktoré nemusia byť nevyhnutne viazané na program zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ale ktorých hlavným cieľom je zabezpečiť príjem počas dôchodku, a to na základe povinnej alebo dobrovoľnej účasti. Príkladmi by mohli byť právnické osoby prevádzkujúce systémy dôchodkového zabezpečenia na kapitalizačnom základe v súlade s vnútroštátnym právom za predpokladu, že investície uskutočňujú v súlade so zásadou ’obozretnej osoby’, ako aj mechanizmy dôchodkového zabezpečenia uzavreté priamo jednotlivcami, ktoré môžu poskytovať aj poisťovatelia poskytujúci životné poistenie. Výnimka v prípade mechanizmu dôchodkového zabezpečenia uzavretého priamo jednotlivcami by sa nemala vzťahovať na zmluvy o mimoburzových derivátoch týkajúce sa iných produktov životného poistenia poisťovateľa, ktorých hlavným cieľom nie je poskytovať príjem počas dôchodku.
Ďalšími príkladmi by mohli byť obchodné jednotky poisťovní, na ktoré sa vzťahuje smernica 2002/83/ES, poskytujúce dôchodkové zabezpečenie za predpokladu, že všetky aktíva zodpovedajúce obchodným jednotkám sú zahrnuté do osobitnej evidencie v súlade s prílohou k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/17/ES z 19. marca 2001 o reorganizácii a likvidácii poisťovní (15), ako aj mechanizmy poisťovní na poskytovanie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia založené na kolektívnom vyjednávaní. Na účely tohto nariadenia by sa aj s inštitúciami zriadenými na účel poskytovania kompenzácií členom systému dôchodkového zabezpečenia v prípade zlyhania malo zaobchádzať ako so systémom dôchodkového zabezpečenia.
(29)
Pravidlá vzťahujúce sa na finančné protistrany by sa mali podľa potreby vzťahovať aj na nefinančné protistrany. Uznáva sa, že nefinančné protistrany používajú zmluvy o mimoburzových derivátoch s cieľom kryť sa proti obchodným rizikám priamo súvisiacim s ich obchodnou činnosťou alebo činnosťou podnikového financovania. Pri určovaní, či by sa zúčtovacia povinnosť mala vzťahovať na nefinančnú protistranu, by sa preto mala venovať pozornosť účelu, na ktorý nefinančná protistrana používa zmluvy o mimoburzových derivátoch, a rozsahu jej expozícií, ktoré má v týchto nástrojoch. S cieľom zabezpečiť, aby nefinančné inštitúcie mali možnosť vyjadriť sa k zúčtovacím prahovým hodnotám, by mal ESMA pri príprave relevantných regulačných technických noriem viesť otvorenú verejnú konzultáciu na zabezpečenie účasti nefinančných inštitúcií. ESMA by mal konzultovať aj so všetkými dotknutými orgánmi, napríklad s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, s cieľom zaistiť, aby boli v plnom rozsahu zohľadnené osobitosti týchto odvetví. Komisia by mala okrem toho do 17. augusta 2015 posúdiť systémovú dôležitosť transakcií nefinančných spoločností so zmluvami o mimoburzových derivátoch v rôznych odvetviach vrátane odvetvia energetiky.
(30)
Pri určovaní toho, či zmluva o mimoburzových derivátoch znižuje riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou a financovaním nefinančnej protistrany, by sa mali náležite zohľadňovať stratégie celkového zabezpečenia („hedgingu“) a zmierňovania rizika tejto nefinančnej protistrany. Predovšetkým by sa malo zvážiť, či je zmluva o mimoburzových derivátoch ekonomicky vhodná na zníženie rizík pri činnosti a riadení nefinančnej protistrany, kde riziká súvisia s kolísaním úrokových sadzieb, devízových kurzov, miery inflácie alebo cien komodít.
(31)
Zúčtovacia prahová hodnota je pre všetky nefinančné protistrany veľmi dôležitou veličinou. Pri stanovovaní zúčtovacej prahovej hodnoty by sa mala vziať do úvahy systémová významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a za jednotlivé triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Pritom by sa malo vyvíjať primerané úsilie s cieľom uznať metódy znižovania rizika, ktoré používajú nefinančné protistrany v rámci ich bežnej obchodnej činnosti.
(32)
Členovia ESCB a ostatné orgány členských štátov vykonávajúce podobné funkcie a iné verejné orgány Únie poverené správou verejného dlhu alebo zasahovaním do tejto správy a Banka pre medzinárodné zúčtovanie by mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s cieľom zabrániť obmedzeniu ich právomoci vykonávať ich úlohy spoločného záujmu.
(33)
Keďže nie všetci účastníci trhu, na ktorých sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, sú schopní stať sa zúčtovacími členmi centrálnej protistrany, mali by mať možnosť prístupu k centrálnym protistranám ako klienti alebo nepriami klienti za určitých podmienok.
(34)
Zavedenie zúčtovacej povinnosti spolu s postupom zisťovania, ktoré centrálne protistrany sa môžu použiť na účel tejto povinnosti, môže viesť k neželaným narušeniam hospodárskej súťaže na trhu s mimoburzovými derivátmi. Centrálna protistrana by napríklad mohla odmietnuť zúčtovať transakcie vykonané na určitých miestach obchodovania z toho dôvodu, že centrálnu protistranu vlastní konkurenčné miesto obchodovania. V snahe zabrániť takýmto diskriminačným praktikám by sa centrálne protistrany mali dohodnúť zúčtovávať transakcie vykonané na iných miestach obchodovania za predpokladu, že tieto miesta obchodovania spĺňajú prevádzkové a technické požiadavky ustanovené centrálnou protistranou, a bez ohľadu na zmluvnú dokumentáciu, na základe ktorej zmluvné strany uzatvorili príslušnú transakciu s mimoburzovými derivátmi, pokiaľ táto dokumentácia spĺňa trhové normy. Miesta obchodovania by mali zabezpečovať pre centrálne protistrany informácie o obchodoch transparentným a nediskriminačným spôsobom. Právo na prístup centrálnej protistrany k miestu obchodovania by malo umožniť existenciu mechanizmov, na základe ktorých by informácie o obchodoch toho istého miesta obchodovania používali viaceré centrálne protistrany. Nemalo by to však viesť k interoperabilite v zúčtovaní s derivátmi, ani k vytváraniu fragmentácie likvidity.
(35)
Týmto nariadením by sa nemalo brániť spravodlivému a otvorenému prístupu medzi miestami obchodovania a centrálnymi protistranami na vnútornom trhu s výhradou podmienok ustanovených v tomto nariadení a v regulačných technických normách, ktoré vypracuje ESMA a prijme Komisia. Komisia by mala naďalej pozorne monitorovať vývoj na trhu s mimoburzovými derivátmi a podľa potreby by mala zasiahnuť s cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, aby tak na finančných trhoch zabezpečila rovnaké podmienky pre všetkých.
(36)
V niektorých oblastiach finančných služieb a obchodovania so zmluvami o derivátoch sa môžu uplatňovať obchodné vlastnícke práva a práva duševného vlastníctva. V prípadoch, kde tieto práva súvisia s produktmi alebo službami, ktoré sa stali odvetvovými normami alebo majú na ne vplyv, by licencie mali byť dostupné za úmerných, spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok.
(37)
Na určenie príslušných tried zmlúv o mimoburzových derivátoch, na ktoré by sa mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť, prahových hodnôt a systémovo významných nefinančných protistrán sú potrebné spoľahlivé údaje. Na účely regulácie je preto dôležité, aby sa na úrovni Únie ustanovila jednotná požiadavka na ohlasovanie údajov o derivátoch. Navyše je potrebná spätná ohlasovacia povinnosť v čo najväčšom možnom rozsahu pre finančné protistrany aj nefinančné protistrany s cieľom poskytnúť ESMA a príslušným orgánom porovnávacie údaje.
(38)
Transakcia v rámci skupiny je transakcia medzi dvoma podnikmi, ktoré sú v plnom rozsahu zahrnuté do tej istej konsolidácie a podliehajú primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika, postupom merania a kontroly. Sú súčasťou toho istého systému inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 80 ods. 8 smernice 2006/48/ES, alebo v prípade úverových inštitúcií pridružených k tomu istému ústrednému orgánu, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice, sú obe úverovými inštitúciami alebo jedna je úverovou inštitúciou a druhá je ústredným orgánom. Zmluvy o mimoburzových derivátoch sa môžu uznať v rámci nefinančných alebo finančných skupín, ako aj v rámci skupín pozostávajúcich z finančných i nefinančných podnikov, a ak sa takáto zmluva považuje za transakciu v rámci skupiny so zreteľom na jednu protistranu, potom by sa mala považovať aj za transakciu v rámci skupiny so zreteľom na druhú protistranu tejto zmluvy. Má sa za to, že transakcie v rámci skupiny môžu byť potrebné na kumuláciu rizík v rámci štruktúry skupiny, a že riziká v rámci skupiny sú preto špecifické. Keďže podriadenie týchto transakcií zúčtovacej povinnosti môže obmedziť efektívnosť týchto postupov riadenia rizík v rámci skupiny, bola by výnimka zo zúčtovacej povinnosti pre transakcie v rámci skupiny prínosná za predpokladu, že táto výnimka nezvýši systémové riziko. V dôsledku toho by zúčtovanie týchto transakcií centrálnou prostistranou mala nahradiť patričná výmena kolaterálu v prípadoch, keď je to vhodné na zníženie rizík protistrany v rámci skupiny.
(39)
Niektoré transakcie v rámci skupiny by sa však v niektorých prípadoch mohli na základe rozhodnutia príslušných orgánov oslobodiť od požiadavky na kolateralizáciu za predpokladu, že ich postupy riadenia rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie a že neexistujú prekážky brániace okamžitému prevodu vlastných prostriedkov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami. Tieto kritériá, ako aj postupy pre protistrany a príslušné orgány, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní výnimky, by sa mali spresniť v regulačných technických normách prijatých v súlade s príslušnými nariadeniami, ktorými sa zriaďujú Európske orgány dohľadu. Skôr ako Európske orgány dohľadu vypracujú návrh týchto regulačných technických noriem, mali by pripraviť posúdenie vplyvu ich potenciálnych dôsledkov na vnútorný trh, ako aj účastníkov finančného trhu, a najmä na operácie a štruktúru dotknutých skupín. Vo všetkých technických normách uplatňovaných na kolaterál vymieňaný pri transakciách v rámci skupiny a kritériách pre výnimku by sa mali zohľadniť prevládajúce osobitosti týchto transakcií a existujúce rozdiely medzi nefinančnými a finančnými protistranami, ako aj ich účel a metódy používania derivátov.
(40)
Protistrany by sa mali považovať za zahrnuté do rovnakej konsolidácie aspoň vtedy, ak sú obe zahrnuté do konsolidácie v súlade so smernicou Rady 83/349/EHS (16) alebo medzinárodnými normami finančného výkazníctva prijatými v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (17), alebo pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má sídlo v tretej krajine, v súlade so všeobecne prijatými účtovnými zásadami tretej krajiny, ktoré sú rovnocenné s medzinárodnými normami finančného výkazníctva v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1569/2007 (18) [alebo účtovnými zásadami tretej krajiny, ktorých použitie je povolené podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1569/2007], alebo sa na obe vzťahuje rovnaký konsolidovaný dohľad podľa smernice 2006/48/ES alebo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES (19), alebo pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má sídlo v tretej krajine, rovnaký konsolidovaný dohľad príslušným orgánom tretej krajiny, ktorý bol overený ako rovnocenný s dohľadom podľa zásad stanovených v článku 143 smernice 2006/48/ES alebo v článku 2 smernice 2006/49/ES.
(41)
Je dôležité, aby účastníci trhu ohlasovali archívom obchodných údajov všetky údaje týkajúce sa zmlúv o derivátoch, ktoré uzavreli. V dôsledku toho budú informácie o rizikách spojených s trhmi derivátov centrálne uchovávané a ľahko dostupné okrem iného pre ESMA, dotknuté príslušné orgány, Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) a príslušné centrálne banky ESCB.
(42)
Poskytovanie služieb archívov obchodných údajov je charakteristické úsporami z rozsahu, čo môže v tejto konkrétnej oblasti obmedzovať hospodársku súťaž. Zavedenie požiadavky voči účastníkom trhu na komplexné ohlasovanie môže zvýšiť hodnotu informácií v archívoch obchodných údajov aj pre tretie strany, ktoré poskytujú doplnkové služby, ako sú napríklad potvrdenie obchodu, párovanie obchodu, služby súvisiace s úverovou udalosťou, služby spočívajúce v zosúladení portfólia alebo kompresii portfólia. Je vhodné zabezpečiť, aby rovnaké podmienky v sektore činností, ktoré prebiehajú po obchodovaní, vo všeobecnosti neboli narušené možným prirodzeným monopolom v poskytovaní služieb archívov obchodných údajov. Od archívov obchodných údajov by sa preto malo vyžadovať, aby s výhradou nevyhnutných opatrení týkajúcich sa ochrany údajov poskytovali prístup k informáciám v archíve na spravodlivom, primeranom a nediskriminačnom základe.
(43)
V snahe umožniť komplexný prehľad o trhu a na účely hodnotenia systémového rizika by sa archívom obchodných údajov mali ohlasovať zmluvy o derivátoch zúčtované centrálnou protistranou, ako aj nezúčtované centrálnou protistranou.
(44)
Európske orgány dohľadu by mali disponovať primeranými zdrojmi, aby mohli účinne vykonávať úlohy, ktoré im boli zverené týmto nariadením.
(45)
Protistrany a centrálne protistrany, ktoré uzatvoria, zmenia alebo vypovedajú zmluvu o derivátoch, by mali zabezpečiť, aby sa údaje o zmluve ohlásili archívu obchodných údajov. Mali by mať možnosť delegovať ohlasovanie zmluvy na iný subjekt. Subjekt alebo jeho zamestnanci, ktorí ohlasujú archívu obchodných údajov údaje zmluvy o derivátoch v mene protistrany v súlade s týmto nariadením, by nemali porušiť žiadne obmedzenie týkajúce sa zverejnenia. Pri príprave návrhu regulačných technických noriem týkajúcich sa ohlasovania by ESMA mal vziať do úvahy pokrok pri vývoji jedinečného identifikátora zmluvy a zoznamu požadovaných ohlasovaných údajov v tabuľke 1 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 1287/2006 (20), ktorým sa vykonáva smernica 2004/39/ES, a mal by konzultovať s ďalšími dotknutými orgánmi, ako napríklad s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky.
(46)
S ohľadom na zásady stanovené v oznámení Komisie o posilňovaní sankčných režimov v odvetví finančných služieb a v právnych aktoch Únie prijatých v nadväznosti na toto oznámenie by členské štáty mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií, ktoré sa vzťahujú na porušenia tohto nariadenia. Členské štáty by mali presadzovať tieto sankcie tak, aby sa neznížila účinnosť týchto pravidiel. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. Mali by sa zakladať na usmerneniach, ktoré prijme ESMA, s cieľom presadzovať zbližovanie a konzistentnosť sankčných režimov v odvetví finančných služieb naprieč sektormi. Členské štáty by mali zaistiť zverejňovanie uložených sankcií a v prípade potreby pravidelné uverejňovanie správ hodnotiacich účinnosť jestvujúcich pravidiel.
(47)
Centrálna protistrana môže byť usadená v súlade s týmto nariadením v ktoromkoľvek členskom štáte. Žiadny členský štát alebo skupina členských štátov by nemali byť diskriminovaní, priamo ani nepriamo, ako miesto poskytovania zúčtovacích služieb. Ničím v tomto nariadením nie je možné zamedziť alebo brániť centrálnej protistrane v jednej jurisdikcii, aby zúčtovala produkt denominovaný v mene iného členského štátu alebo v mene tretej krajiny.
(48)
Povolenie centrálnej protistrany by malo byť podmienené minimálnou výškou počiatočného základného imania. Základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany by malo byť vždy úmerné rizikám vyplývajúcim z činnosti centrálnej protistrany, aby sa zaistilo, že je primerane kapitalizovaná proti kreditným rizikám, rizikám protistrany, trhovým rizikám, prevádzkovým, právnym a obchodným rizikám, ktoré ešte nie sú pokryté osobitnými finančnými zdrojmi, a že je schopná v prípade potreby uskutočniť riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojej činnosti.
(49)
Keďže na účely regulácie sa týmto nariadením zavádza zákonná povinnosť zúčtovávať prostredníctvom konkrétnych centrálnych protistrán, je nevyhnutné zaistiť, aby tieto centrálne protistrany boli bezpečné a spoľahlivé a aby vždy spĺňali prísne požiadavky na organizáciu, výkon obchodnej činnosti a obozretné podnikanie ustanovené týmto nariadením. V snahe zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia by sa uvedené požiadavky mali vzťahovať na zúčtovanie všetkých finančných nástrojov, s ktorými centrálne protistrany obchodujú.
(50)
Preto je potrebné na účely regulácie a harmonizácie zaistiť, aby protistrany využívali len centrálne protistrany, ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v tomto nariadení. Tieto požiadavky by nemali členským štátom brániť v tom, aby prijali alebo pokračovali v uplatňovaní dodatočných požiadaviek voči centrálnym protistranám usadeným na ich území vrátane určitých požiadaviek podľa smernice 2006/48/ES týkajúcich sa udelenia povolenia. Uloženie takýchto dodatočných požiadaviek by však nemalo ovplyvniť právo centrálnych protistrán, ktorým bolo v súlade s týmto nariadením udelené povolenie v inom členskom štáte alebo ktoré boli v súlade s týmto nariadením uznané za spôsobilé poskytovať zúčtovacie služby zúčtovacím členom a ich klientom usadeným v členskom štáte, ktorý zavádza dodatočné požiadavky, keďže tieto protistrany nepodliehajú týmto dodatočným požiadavkám a nemusia ich plniť. ESMA by mal vypracovať do 30. septembra 2014 návrh správy o vplyve uplatňovania dodatočných požiadaviek členskými štátmi.
(51)
Priame pravidlá týkajúce sa udeľovania povolení a dohľadu nad centrálnymi protistranami sú nevyhnutným dôsledkom povinnosti zúčtovávať zmluvy o mimoburzových derivátoch. Je primerané, aby si príslušné orgány zachovali zodpovednosť za všetky aspekty udeľovania povolení centrálnym protistranám a dohľadu nad nimi vrátane zodpovednosti za overovanie, či žiadajúca centrálna protistrana spĺňa požiadavky tohto nariadenia a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (21), vzhľadom na skutočnosť, že tieto vnútroštátne príslušné orgány majú naďalej najlepšie možnosti skúmať, ako centrálne protistrany vykonávajú svoju každodennú činnosť, vykonávať pravidelné previerky a podľa potreby prijať primerané opatrenie.
(52)
Ak centrálnej protistrane hrozí úpadok, fiškálna zodpovednosť môže ležať najmä na členskom štáte, v ktorom je usadená. Z toho vyplýva, že povolenie danej centrálnej protistrany a dohľad nad ňou by mal vykonávať príslušný orgán daného členského štátu. Keďže však zúčtovací členovia centrálnej protistrany môžu byť usadení v rôznych členských štátoch a budú prví, ktorých sa dotkne zlyhanie centrálnej protistrany, mali by sa do postupu udeľovania povolení a dohľadu zapojiť všetky dotknuté príslušné orgány a ESMA. Tým sa zabráni rozdielnym vnútroštátnym opatreniam alebo postupom a prekážkam riadneho fungovania vnútorného trhu. Okrem toho, žiadne návrhy či kroky prijaté ktorýmkoľvek členom kolégia orgánov dohľadu by nemali priamo ani nepriamo diskriminovať žiadny členský štát alebo skupinu členských štátov ako miesto poskytovania zúčtovacích služieb v akejkoľvek mene. ESMA by sa mal zúčastniť každého kolégia s cieľom zabezpečiť jednotné a správne uplatňovanie tohto nariadenia. ESMA by mal do prípravy odporúčaní a rozhodnutí zapojiť ďalšie príslušné orgány dotknutých členských štátov.
(53)
Vzhľadom na úlohu pridelenú kolégiu je dôležité, aby boli všetky dotknuté príslušné orgány, ako aj členovia ESCB zapojení do vykonávania jeho úloh. Kolégium by malo pozostávať nielen z príslušných orgánov, ktoré vykonávajú dohľad nad centrálnou protistranou, ale aj z orgánov dohľadu nad subjektmi, na ktoré môžu mať vplyv operácie centrálnej protistrany, t. j. nad vybranými zúčtovacími členmi, miestami obchodovania, interoperabilnými centrálnymi protistranami a centrálnymi depozitármi cenných papierov. Účasť v kolégiu by sa mala umožniť členom ESCB, ktorí sú zodpovední za dohľad nad centrálnou protistranou a interoperabilnými centrálnymi protistranami, ako aj tým, ktorí sú zodpovední za emisiu mien finančných nástrojov zúčtovávaných centrálnou protistranou. Keďže subjekty, nad ktorými sa vykonáva dohľad, budú zriadené v obmedzenom počte členských štátov, v ktorých centrálna protistrana funguje, jeden príslušný orgán alebo člen ESCB by mohol byť zodpovedný za dohľad nad viacerými uvedenými subjektmi. Mali by sa zaviesť vhodné postupy a mechanizmy na zabezpečenie plynulej spolupráce všetkých členov kolégia.
(54)
Keďže sa predpokladá, že zriadenie a fungovanie kolégia bude založené na písomnej dohode medzi všetkými jeho členmi, je vhodné im udeliť právomoc stanovovať postupy rozhodovania kolégia vzhľadom na to, že ide o citlivú otázku. Podrobné pravidlá o postupoch hlasovania by mali byť preto stanovené písomnou dohodou, ktorú uzavrú členovia kolégia. V záujme dosiahnutia primeranej rovnováhy záujmov všetkých dotknutých účastníkov trhu a členských štátov by malo kolégium hlasovať v súlade so všeobecnou zásadou, podľa ktorej má každý člen jeden hlas bez ohľadu na počet funkcií vykonávaných v súlade s týmto nariadením. V kolégiách, ktoré pozostávajú z najviac 12 členov, by mali hlasovať maximálne dvaja členovia kolégia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen by mal mať jeden hlas. V kolégiách, ktoré pozostávajú z viac než 12 členov, by mali mať možnosť hlasovať maximálne traja členovia kolégia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen by mal mať jeden hlas.
(55)
Veľmi špecifická situácia centrálnych protistrán si vyžaduje, aby boli kolégiá vytvorené a fungovali podľa podmienok špecifických pre dohľad nad centrálnymi protistranami.
(56)
Ustanovenia tohto nariadenia nevytvárajú precedens vo vzťahu k iným právnym predpisom v oblasti dohľadu nad infraštruktúrou finančného trhu, najmä pokiaľ ide o hlasovanie týkajúce sa predloženia veci ESMA.
(57)
Centrálnej protistrane by sa nemalo udeliť povolenie, keď všetci členovia kolégia okrem príslušných orgánov členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, dosiahnu vzájomnou dohodou spoločné stanovisko, že centrálnej protistrane by sa nemalo udeliť povolenie. Ak však dostatočná väčšina členov kolégia vyjadrila záporné stanovisko a niektorý z dotknutých príslušných orgánov sa na základe dvojtretinovej väčšiny členov kolégia vo veci obrátil na ESMA, príslušný orgán členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, by mal odložiť svoje rozhodnutie týkajúce sa udelenia povolenia a počkať na rozhodnutie, ktoré môže ESMA prijať o súlade s právom Únie. Príslušný orgán členského štátu, v ktorom je usadená centrálna protistrana, by mal svoje rozhodnutie prijať v súlade s týmto rozhodnutím ESMA. Ak všetci členovia kolégia okrem orgánov členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, dosiahnu spoločné stanovisko, že majú za to, že požiadavky nie sú splnené a centrálnej protistrane by sa nemalo udeliť povolenie, príslušný orgán členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, by sa mal môcť vo veci obrátiť na ESMA, aby rozhodol o súlade s právom Únie.
(58)
Je potrebné posilniť ustanovenia o výmene informácií medzi príslušnými orgánmi, ESMA a ďalšími dotknutými orgánmi a posilniť povinnosti týkajúce sa pomoci a spolupráce medzi nimi. V dôsledku rastu cezhraničnej činnosti by si tieto orgány mali vzájomne poskytovať dôležité informácie potrebné na výkon svojich funkcií v záujme zaistenia účinného presadzovania tohto nariadenia vrátane situácií, v ktorých môžu byť porušenia alebo predpokladané porušenia predmetom záujmu orgánov v dvoch alebo viacerých členských štátoch. Pri výmene informácií je potrebné prísne zachovávať služobné tajomstvo. V dôsledku širokého vplyvu zmlúv o mimoburzových derivátoch je nevyhnutné, aby ostatné dotknuté orgány, napríklad daňové úrady a regulačné orgány v oblasti energetiky, mali prístup k informáciám potrebným na výkon svojich funkcií.
(59)
Vzhľadom na globálnu povahu finančných trhov by mal byť ESMA priamo zodpovedný za to, aby sa uznávali centrálne protistrany usadené v tretích krajinách a aby sa im tým umožnilo poskytovanie zúčtovacích služieb v rámci Úniie, a to za predpokladu, že Komisia uzná právny rámec a rámec dohľadu danej tretej krajiny ako rovnocenný s rámcom Únie a že sú splnené určité ďalšie podmienky. Preto by centrálna protistrana usadená v tretej krajine, ktorá poskytuje zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo miestam obchodovania usadeným v Únii, mala byť uznaná zo strany ESMA. Aby sa však v Únii nebrzdil ďalší rozvoj cezhraničnej správy investícií, nie je nevyhnutné, aby centrálna protistrana tretej krajiny, ktorá poskytuje služby klientom usadeným v Únii prostredníctvom zúčtovacieho člena, ktorý je usadený v tretej krajine, bola uznaná zo strany ESMA. V súvislosti s tým budú osobitne dôležité dohody s významnými medzinárodnými partnermi Únie, aby sa na globálnom základe zaistili rovnaké podmienky a finančná stabilita.
(60)
Európska rada 16. septembra 2010 súhlasila, že Únia musí presadzovať svoje záujmy a hodnoty rozhodnejšie a v duchu reciprocity a vzájomných výhod v kontexte vonkajších vzťahov Únie a že musí prijať kroky okrem iného na zaistenie lepšieho prístupu na trh pre európske podniky a prehĺbenie regulačnej spolupráce s hlavnými obchodnými partnermi.
(61)
Bez ohľadu na svoju vlastnícku štruktúru by centrálna protistrana mala mať spoľahlivý systém riadenia, vyšší manažment s dobrou povesťou a nezávislých členov rady. Aspoň tretina členov jej rady, najmenej však dvaja, by mala byť nezávislá. Rozdielne systémy riadenia a vlastnícke štruktúry však môžu ovplyvniť ochotu alebo schopnosť centrálnej protistrany zúčtovávať určité produkty. Je preto vhodné, aby nezávislí členovia rady a výbor pre riziká, ktorý má centrálna protistrana zriadiť, riešili akýkoľvek potenciálny konflikt záujmov v centrálnej protistrane. Zúčtovací členovia a klienti musia byť primerane zastúpení, keďže na nich môžu mať vplyv rozhodnutia prijímané centrálnou protistranou.
(62)
Centrálna protistrana môže niektoré funkcie zabezpečovať externe. Výbor pre riziká centrálnej protistrany by mal poskytovať poradenstvo pri tomto externom zabezpečovaní. Hlavné činnosti súvisiace s riadením rizika by sa nemali zabezpečovať externe okrem prípadov, ak to schváli príslušný orgán.
(63)
Požiadavky centrálnej protistrany na účasť by mali byť transparentné, primerané a nediskriminačné a mali by umožňovať vzdialený prístup do tej miery, aby to nevystavovalo centrálnu protistranu dodatočným rizikám.
(64)
Klienti zúčtovacích členov, ktorí zúčtovávajú svoje zmluvy o mimoburzových derivátoch s centrálnymi protistranami, by mali mať vysokú úroveň ochrany. Skutočná úroveň ochrany závisí od úrovne oddeľovania, pre ktorú sa títo klienti rozhodnú. Sprostredkovatelia by mali oddeľovať svoje aktíva od aktív svojich klientov. Centrálne protistrany by z tohto dôvodu mali udržiavať aktualizované a ľahko identifikovateľné záznamy s cieľom uľahčiť prevod pozícií a aktív klientov zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, na solventného zúčtovacieho člena alebo podľa okolností uľahčiť riadnu likvidáciu pozícií klientov a vrátenie zvyšného kolaterálu klientom. Požiadavky stanovené v tomto nariadení, ktoré sa týkajú oddelenia a prevoditeľnosti pozícií a aktív klientov, by mali mať prednosť pred všetkými konfliktnými zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami členských štátov, ktoré bránia stranám v ich plnení.
(65)
Centrálna protistrana by mala mať spoľahlivý rámec riadenia rizík na riadenie kreditného rizika, rizika likvidity, prevádzkového rizika a ostatných rizík vrátane rizík, ktoré znáša alebo ktoré predstavuje pre iné subjekty v dôsledku vzájomnej závislosti. Centrálna protistrana by mala mať zavedené primerané postupy a mechanizmy na riešenie zlyhania zúčtovacieho člena. V snahe minimalizovať riziko škodlivého vplyvu takéhoto zlyhania by centrálna protistrana mala mať zavedené prísne požiadavky na účasť, mala by vyberať primerané začiatočné marže, udržiavať fond pre prípad zlyhania a ďalšie finančné zdroje na krytie potenciálnych strát. S cieľom zabezpečiť, aby mala centrálna protistrana vždy k dispozícii dostatočné prostriedky, mala by stanoviť minimálnu výšku, pod ktorú nemôže vo všeobecnosti klesnúť fond pre prípad zlyhania. To by však nemalo centrálnej protistrane brániť v tom, aby mohla využiť celý fond pre prípad zlyhania na krytie strát v dôsledku zlyhania zúčtovacieho člena.
(66)
Centrálna protistrana by mala pri vymedzení spoľahlivého rámca riadenia rizík vziať do úvahy svoje potenciálne riziko a hospodársky vplyv na zúčtovacích členov a ich klientov. Aj keď jej primárnym cieľom by mal ostať rozvoj vysoko spoľahlivého riadenia rizika, centrálna protistrana môže svoje prvky prispôsobiť špecifickým aktivitám a rizikovým profilom klientov zúčtovacích členov, a ak to bude považovať za vhodné na základe kritérií stanovených v regulačných technických normách, ktoré vypracuje ESMA, môže do rozsahu vysoko likvidných aktív prijímaných ako kolaterál zahrnúť aspoň hotovosť, štátne dlhopisy, kryté dlhopisy v súlade so smernicou 2006/48/ES s výhradou zodpovedajúceho zníženia hodnoty (haircuts), záruky splatné na prvé požiadanie poskytnuté zo strany člena ESCB, záruky komerčných bánk poskytnuté za prísnych podmienok týkajúcich sa predovšetkým bonity ručiteľa a ručiteľove kapitálové prepojenia so zúčtovacími členmi centrálnej protistrany. ESMA môže tiež vo vhodných prípadoch zvážiť aj použitie zlata ako aktíva prijateľného ako kolaterál. Centrálne protistrany by za prísnych podmienok týkajúcich sa riadenia rizika mali môcť akceptovať záruky komerčných bánk od nefinančných protistrán pôsobiacich v úlohe zúčtovacích členov.
(67)
Stratégie riadenia rizika centrálnych protistrán by mali byť dostatočne spoľahlivé na to, aby sa zabránilo riziku pre daňových poplatníkov.
(68)
Výzvy týkajúce sa marží a zníženia hodnoty (haircuts) kolaterálu môžu mať procyklické účinky. Centrálne protistrany, príslušné orgány a ESMA by preto mali prijať opatrenia na zamedzenie a kontrolu možných procyklických vplyvov v postupoch riadenia rizík prijatých centrálnymi protistranami do tej miery, aby nemali nepriaznivý vplyv na dobrý stav a finančnú bezpečnosť centrálnych protistrán.
(69)
Riadenie expozícií predstavuje dôležitú súčasť zúčtovacieho postupu. Na poskytovanie zúčtovacích služieb vo všeobecnosti by mal byť poskytnutý prístup k príslušným zdrojom tvorby cien a využívanie týchto zdrojov. Takéto zdroje tvorby cien by mali zahŕňať zdroje súvisiace s indexmi, ktoré sa používajú ako referenčné hodnoty pre deriváty alebo iné finančné nástroje.
(70)
Marže predstavujú pre centrálnu protistranu hlavnú obrannú líniu. Hoci by centrálne protistrany mali investovať prijaté marže bezpečne a obozretne, mali by vynaložiť osobitné úsilie na zaistenie primeranej ochrany marží, aby sa zaručilo, že sa včas vrátia zúčtovacím členom, ktorí si splnili svoje záväzky, alebo interoperabilnej centrálnej protistrane, ak zlyhá centrálna protistrana, ktorá vyberá tieto marže.
(71)
Prístup k primeraným zdrojom likvidity má pre centrálnu protistranu zásadný význam. Táto likvidita môže vyplývať z prístupu k likvidite centrálnej banky, k likvidite dôveryhodnej a spoľahlivej komerčnej banky alebo ku kombinácii oboch. Prístup k likvidite by mohol vyplývať z povolenia udeleného podľa článku 6 smernice 2006/48/ES alebo z iných primeraných mechanizmov. Pri posudzovaní dostatočnosti zdrojov likvidity, a to najmä v stresových situáciách, by centrálna protistrana mala zohľadňovať riziká spojené so zabezpečením likvidity výlučne prostredníctvom úverových liniek komerčných bánk.
(72)
V Európskom kódexe správania pri zúčtovávaní a vyrovnávaní zo 7. novembra 2006 sa ustanovil dobrovoľný rámec na zriaďovanie väzieb medzi centrálnymi protistranami. Odvetvie činností, ktoré prebiehajú po obchodovaní, však zostáva pozdĺž hraníc jednotlivých štátov rozkúskované, čím sa cezhraničné obchody zdražujú a vytvárajú sa prekážky harmonizácii. Preto je potrebné stanoviť podmienky zavádzania dohôd o interoperabilite medzi centrálnymi protistranami do tej miery, aby tieto dohody nevystavovali príslušné centrálne protistrany rizikám, ktoré nie sú primerane zvládnuté.
(73)
Dohody o interoperabilite sú dôležité pre vyššiu integráciu trhu činností po obchodovaní v Únii a mala by sa ustanoviť regulácia. Keďže však dohody o interoperabilite môžu vystaviť centrálne protistrany dodatočným rizikám, príslušné orgány schvália dohodu o interoperabilite, len ak sú centrálne protistrany držiteľmi povolenia na zúčtovanie alebo sú uznané v súlade s týmto nariadením alebo majú udelené povolenie podľa predchádzajúceho vnútroštátneho režimu udeľovania povolení tri roky. Vzhľadom tiež na dodatočnú zložitosť spojenú s dohodou o interoperabilite medzi centrálnymi protistranami, ktoré zúčtovávajú zmluvy o mimoburzových derivátoch, je vhodné v tejto etape obmedziť rozsah pôsobnosti dohôd o interoperabilite na prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu. Do 30. septembra 2014 by však ESMA mal odovzdať Komisii správu, či by bolo primerané rozšíriť tento rozsah pôsobnosti na iné finančné nástroje.
(74)
Archívy obchodných údajov zbierajú na regulačné účely údaje, ktoré sú dôležité pre orgány všetkých členských štátov. ESMA by mal prevziať zodpovednosť za registráciu archívov obchodných údajov, odnímanie ich registrácie a dohľad nad nimi.
(75)
Vzhľadom na to, že údaje, ktoré sa uchovávajú v archívoch obchodných údajov, využívajú regulačné orgány, centrálne protistrany a ostatní účastníci trhu, je potrebné zaistiť, aby sa na tieto archívy obchodných údajov vzťahovali prísne požiadavky na prevádzku, vedenie záznamov a správu údajov.
(76)
Aby mali účastníci trhu možnosť rozhodnúť sa so znalosťou veci, je potrebná transparentnosť cien, poplatkov a modelov riadenia rizík spojených so službami poskytovanými centrálnymi protistranami, ich členmi a archívmi obchodných údajov.
(77)
ESMA by mal mať možnosť vyžiadať si na účely účinného plnenia svojich povinností všetky potrebné informácie z archívov obchodných údajov, od spriaznených tretích strán a tretích strán, ktoré pre archívy obchodných údajov externe zabezpečujú prevádzkové funkcie alebo činnosti, a to formou jednoduchej žiadosti alebo rozhodnutím. Ak ESMA požiada o takéto informácie prostredníctvom jednoduchej žiadosti, adresát nie je povinný ich poskytnúť, ale v prípade, že tak urobí dobrovoľne, poskytnuté informácie by nemali byť nesprávne ani zavádzajúce. Tieto informácie by mali byť sprístupnené bezodkladne.
(78)
Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné alebo daňové právo, príslušné orgány, ESMA, subjekty alebo fyzické či právnické osoby iné ako príslušné orgány, ktoré dostávajú dôverné informácie, by ich mali používať len na plnenie svojich povinností a pri výkone svojich funkcií. Nemalo by to však brániť výkonu funkcií vnútroštátnych orgánov zodpovedných za predchádzanie, vyšetrovanie a nápravu prípadov nesprávneho úradného postupu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
(79)
S cieľom účinne vykonávať svoje právomoci v oblasti dohľadu by ESMA mal mať možnosť vykonávať vyšetrovania a kontroly na mieste.
(80)
ESMA by mal mať možnosť delegovať konkrétne úlohy v oblasti dohľadu na príslušný orgán členského štátu, a to napríklad vtedy, keď si úloha v oblasti dohľadu vyžaduje poznatky a skúsenosti týkajúce sa miestnych podmienok, ktoré sú ľahšie dostupné na vnútroštátnej úrovni. ESMA by mal mať možnosť delegovať vykonanie konkrétnych úloh v oblasti vyšetrovania a kontrol na mieste. Pred delegovaním úloh by ESMA mal konzultovať s dotknutým príslušným orgánom o podrobných podmienkach týkajúcich sa takéhoto delegovania úloh vrátane rozsahu úlohy, ktorá sa má delegovať, časového plánu na vykonanie úlohy a prenosu potrebných informácií od ESMA a pre ESMA. ESMA by mal príslušné orgány odmeniť za výkon delegovanej úlohy podľa nariadenia o poplatkoch, ktoré prijme Komisia prostredníctvom delegovaného aktu. ESMA by nemal mať možnosť delegovať právomoc prijímať rozhodnutia o registrácii.
(81)
Je nevyhnutné zabezpečiť, aby príslušné orgány mohli požiadať ESMA o preskúmanie toho, či sú splnené podmienky na odňatie registrácie archívu obchodných údajov. ESMA by mal takéto žiadosti posúdiť a prijať všetky náležité opatrenia.
(82)
ESMA by mal mať možnosť ukladať pravidelné platby penále s cieľom donútiť archívy obchodných údajov, aby ukončili porušovanie, poskytli úplné a správne informácie, o ktoré ESMA požiadal, alebo aby sa podrobili vyšetrovaniu alebo kontrole na mieste.
(83)
ESMA by tiež mal mať možnosť ukladať archívom obchodných údajov pokuty, keď zistí, že porušili toto nariadenie, či už úmyselne alebo z nedbanlivosti. Pokuty by sa mali ukladať v závislosti od stupňa závažnosti porušenia. Porušenia by mali byť rozdelené do rôznych skupín, v rámci ktorých by sa určili konkrétne pokuty. Na stanovenie pokuty súvisiacej s konkrétnym porušením by ESMA mal používať dvojkrokovú metodiku, ktorá spočíva v stanovení základnej výšky pokuty a prípadnej úpravy tejto základnej výšky prostredníctvom určitých koeficientov. Základná výška by sa mala stanoviť na základe ročného obratu príslušného archívu obchodných údajov a úpravy by sa mali vykonať zvýšením alebo znížením základnej výšky s použitím príslušných koeficientov v súlade s týmto nariadením.
(84)
Týmto nariadením by sa mali stanoviť koeficienty súvisiace s priťažujúcimi a poľahčujúcimi okolnosťami s cieľom poskytnúť ESMA potrebné nástroje na rozhodnutie o pokute, ktorá je úmerná závažnosti porušenia zo strany archívu obchodných údajov, a zároveň s prihliadnutím na okolnosti, za ktorých k porušeniu došlo.
(85)
Pred prijatím rozhodnutia o uložení pokuty alebo pravidelnej platbe penále by ESMA mal umožniť osobám, voči ktorým sa vedie konanie, aby boli vypočuté s cieľom dodržať ich právo na obhajobu.
(86)
ESMA by nemal ukladať pokuty ani pravidelné platby penále v prípade, keď predchádzajúce oslobodenie alebo odsúdenie na základe rovnakých skutočností alebo skutočností, ktoré sú vo svojej podstate rovnaké, nadobudlo povahu rozhodnutej veci (res judicata) v trestnom konaní podľa vnútroštátneho práva.
(87)
Rozhodnutia ESMA, ktorými sa ukladajú pokuty a pravidelné platby penále, by mali byť vykonateľné, pričom by sa na ich výkon mali uplatňovať platné predpisy občianskeho procesného práva štátu, na území ktorého sa vykonávajú. Predpisy občianskeho procesného práva by nemali zahŕňať predpisy trestného procesného práva, ale mohli by zahŕňať predpisy správneho procesného práva.
(88)
Ak archív obchodných údajov poruší predpisy, ESMA by mal byť oprávnený prijať súbor opatrení dohľadu vrátane požiadavky, aby archív obchodných údajov toto porušenie ukončil a - ako posledné východisko - odňatie registrácie, ak archív obchodných údajov závažne alebo opakovane poruší toto nariadenie. Tieto opatrenia dohľadu by mal ESMA uplatňovať s prihliadnutím na povahu a závažnosť porušenia a mal by dodržiavať zásadu proporcionality. Predtým ako ESMA prijme rozhodnutie o opatreniach dohľadu, mal by osobám, voči ktorým sa vedie konanie, poskytnúť príležitosť, aby boli vypočuté s cieľom dodržať ich právo na obhajobu.
(89)
Je nevyhnutné, aby členské štáty a ESMA chránili právo na súkromie fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (22) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (23).
(90)
Je dôležité zaistiť medzinárodné zbližovanie požiadaviek na centrálne protistrany a archívy obchodných údajov. Toto nariadenie vychádza z existujúcich odporúčaní, ktoré vypracovali Výbor pre platobné systémy a systémy zúčovania (CPSS) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO), pričom sa berie do úvahy, že 16. apríla 2012 sa ustanovili zásady CPSS - IOSCO pre infraštruktúru finančného trhu vrátane centrálnych protistrán. Toto nariadenie vytvára rámec Únie, v ktorom môžu centrálne protistrany bezpečne vykonávať svoju činnosť. ESMA by mal zohľadňovať tieto existujúce normy a ich budúci vývoj pri tvorbe regulačných technických noriem alebo navrhovaní ich revízie, ako aj usmernení a odporúčaní, ktoré sa ustanovujú v tomto nariadení.
(91)
Na Komisiu by sa mali preniesť právomoci prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o zmeny a doplnenia zoznamu subjektov vyňatých z pôsobnosti tohto nariadenia, ďalšie procesné predpisy týkajúce sa ukladania pokút alebo pravidelných platieb penále vrátane ustanovení o práve na obhajobu, lehôt, výberu pokút alebo pravidelných platieb penále a premlčacích lehôt na ukladanie a vymáhanie platieb penále alebo pokút; opatrenia na zmenu a doplnenie prílohy II s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; bližšie stanovenie druhov poplatkov, predmetu poplatkov, výšky poplatkov a spôsobu ich úhrady. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(92)
S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu by Komisia mala byť splnomocnená prijímať návrhy regulačných technických noriem, ktoré vypracujú európske orgány dohľadu, v súlade s článkami 10 až 14 nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 na uplatňovanie bodov 4 až 10 časti C prílohy I k smernici 2004/39/ES na účely tohto nariadenia a určiť: zmluvy o mimoburzových derivátoch, o ktorých sa usudzuje, že majú priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v rámci Únie alebo prípady, pri ktorých je potrebné alebo primerané zabrániť vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia; typy nepriamych zmluvných dojednaní, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení; triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, na ktoré by sa mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť, dátum či dátumy, kedy má nadobudnúť účinnosť zúčtovacia povinnosť vrátane postupnej implementácie, kategórie protistrán, na ktoré sa zúčtovacia povinnosť vzťahuje, a minimálnu zostávajúcu splatnosť zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré boli uzatvorené alebo obnovené pred dátumom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti; údaje povolenia vydaného centrálnej protistrane zúčtovávať triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré má príslušný orgán zahrnúť do oznámenia pre ESMA; určité triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, úroveň štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových postupov, objem a likviditu, ako aj dostupnosť pravdivých, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien; údaje, ktoré treba zahrnúť do registra, ktorý vedie ESMA pre triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť; údaje a druh správ pre rôzne triedy derivátov; kritériá na určenie, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako zmluvy, ktoré znižujú riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, zúčtovacie prahové hodnoty, postupy a mechanizmy zmierňovania rizika zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou; postupy riadenia rizika vrátane požadovanej úrovne a typu kolaterálu, podmienok oddelenia a požadovanej výšky základného imania; kontext fragmentácie likvidity; požiadavky týkajúce sa základného imania, nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany; minimálny obsah pravidiel a systému správy centrálnych protistrán; údaje o záznamoch a informáciách uchovávaných centrálnymi protistranami; minimálny obsah politiky zabezpečenia kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii centrálnych protistrán; primerané percento a časové horizonty pre likvidáciu a výpočet historickej volatility, ktoré sa majú zohľadňovať pre rôzne triedy finančných nástrojov so zreteľom na cieľ obmedziť procyklickosť, a podmienky, za ktorých môžu byť uplatnené postupy pre stanovenie marží pre portfólio; rámec pre určenie extrémnych, ale realistických trhových podmienok, ktoré by sa mali použiť pri určovaní veľkosti fondu pre prípad zlyhania a prostriedkov centrálnych protistrán; metodiku výpočtu a udržania vlastných prostriedkov centrálnych protistrán; druh kolaterálu, ktorý sa môže považovať za vysoko likvidný, napríklad hotovosť, zlato, štátne dlhopisy a vysokokvalitné podnikové dlhopisy, kryté dlhopisy a zníženia hodnoty aktív (haircuts), a podmienky, za ktorých možno prijať záruky komerčných bánk ako kolaterál; finančné nástroje, ktoré možno považovať za vysoko likvidné a s ktorými sa spája minimálne kreditné a trhové riziko, vysoko bezpečné mechanizmy a medze koncentrácie; druh stresových testov, ktoré majú vykonať centrálne protistrany pre rôzne triedy finančných nástrojov a portfólií, zapojenie zúčtovacích členov alebo iných strán do testov, periodicitu a načasovanie testov a kľúčové informácie, ktoré zverejňuje centrálna protistrana o svojom modeli riadenia rizík, a predpoklady prijaté na vykonanie stresových testov; údaje týkajúce sa žiadostí archívov obchodných údajov o registráciu v ESMA; periodicita a podrobnosti zverejnenia informácií archívmi obchodných údajov, pokiaľ ide o kumulované pozície podľa tried zmlúv o mimoburzových derivátoch a prevádzkové normy potrebné na kumulovanie a porovnanie údajov medzi archívmi.
(93)
Všetky povinnosti uložené týmto nariadením, ktoré sa ďalej rozpracujú prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov prijatých podľa článku 290 alebo článku 291 ZFEÚ, by sa mali pokladať za povinnosti, ktoré sa uplatňujú až od dátumu nadobudnutia účinnosti týchto aktov.
(94)
Pri vypracúvaní technických usmernení a regulačných technických noriem, a najmä pri stanovovaní zúčtovacej prahovej hodnoty pre nefinančné protistrany podľa tohto nariadenia, by mal ESMA uskutočniť verejné vypočutia účastníkov trhu.
(95)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (24).
(96)
Komisia by mala monitorovať a posudzovať potrebu akýchkoľvek primeraných opatrení na zabezpečenie jednotného a účinného uplatňovania a vypracúvania predpisov, noriem a postupov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a zohľadňovať pritom výsledky práce relevantných medzinárodných fór.
(97)
So zreteľom na pravidlá týkajúce sa interoperabilných systémov sa pokladalo za primerané zmeniť a doplniť smernicu 98/26/ES na ochranu práv prevádzkovateľa systému, ktorý poskytuje kolaterálnu bezpečnosť prijímajúcemu prevádzkovateľovi systému v prípade konkurzného konania proti tomuto prijímajúcemu prevádzkovateľovi systému.
(98)
S cieľom uľahčiť účinné zúčtovanie, zaznamenávanie, vyrovnávanie a platby by centrálne protistrany a archívy obchodných údajov mali vo svojich komunikačných procesoch s účastníkmi a trhovými infraštruktúrami, s ktorými sú v styku, uplatňovať relevantné medzinárodné komunikačné postupy a normy pre zasielanie správ a referenčné údaje.
(99)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to ustanoviť jednotné požiadavky na zmluvy o mimoburzových derivátoch a na výkon činností centrálnych protistrán a archívov obchodných údajov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie stanovuje požiadavky na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa týkajú zúčtovania a riadenia dvojstranných rizík, požiadavky na ohlasovanie zmlúv o derivátoch a jednotné požiadavky na výkon činností centrálnych protistrán a archívov obchodných údajov.
2. Toto nariadenie sa vzťahuje na centrálne protistrany a ich zúčtovacích členov, finančné protistrany a archívy obchodných údajov. Ak sa tak ustanovuje, vzťahuje sa na nefinančné protistrany a na miesta obchodovania.
3. Hlava V tohto nariadenia sa vzťahuje len na prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu vymedzené v článku 4 ods. 1 bod 18 písm. a) a b) a bod 19 smernice 2004/39/ES.
4. Toto nariadenie sa nevzťahuje na:
a)
členov ESCB a iné orgány členských štátov vykonávajúce podobné funkcie a iné verejné orgány Únie poverené riadením verejného dlhu alebo intervenciou v súvislosti s riadením tohto dlhu;
b)
Banku pre medzinárodné zúčtovanie.
5. S výnimkou ohlasovacej povinnosti podľa článku 9 sa toto nariadenia nevzťahuje na tieto subjekty:
a)
viacstranné rozvojové banky uvedené v oddiele 4.2 časti 1 prílohy VI k smernici 2006/48/ES;
b)
subjekty verejného sektora v zmysle článku 4 bod 18 smernice 2006/48/ES, ktoré vlastnia ústredné vlády a majú výslovné dohody o zárukách poskytnutých ústrednými vládami;
c)
Európsky nástroj finančnej stability a Európsky mechanizmus pre stabilitu.
6. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 82 na zmenu a doplnenie zoznamu stanoveného v odseku 4 tohto článku.
Komisia na tento účel predloží do 17. novembra 2012 Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej vyhodnotí medzinárodné zaobchádzanie s verejnými orgánmi, ktorých úlohou je riadenie verejného dlhu a centrálnych bánk a intervencie v tejto oblasti.
Správa obsahuje porovnávaciu analýzu zaobchádzania s týmito orgánmi a centrálnymi bankami vrámci právneho rámca významného počtu tretích krajín vrátane aspoň troch najvýznamnejších jurisdikcií z hľadiska obchodovaných objemov zmlúv a normy riadenia rizika, ktoré sa uplatňujú pri transakciách s derivátmi, ktoré uzatvorili tieto orgány a centrálne banky v daných jurisdikciách. Ak sa v správe dospeje k záverom, najmä so zreteľom na porovnávaciu analýzu, že je potrebné vyňať menové povinnosti týchto centrálnych bánk tretích krajín zo zúčtovacej a ohlasovacej povinnosti, Komisia ich zaradí do zoznamu stanoveného v odseku 4.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„centrálna protistrana“ je právnická osoba, ktorá vstupuje medzi protistrany zmlúv obchodovaných na jednom alebo viacerých finančných trhoch a stáva sa kupujúcim voči všetkým predávajúcim a predávajúcim voči všetkým kupujúcim;
2.
„archív obchodných údajov“ je právnická osoba, ktorá centrálne zhromažďuje a uchováva záznamy o derivátoch;
3.
„zúčtovanie“ je postup určovania pozícií vrátane výpočtu čistých záväzkov, a zabezpečenia toho, aby boli k dispozícii finančné nástroje, hotovosť alebo oboje na zaistenie expozícií vyplývajúcich z týchto pozícií;
4.
„miesto obchodovania“ je systém, ktorý prevádzkuje investičná spoločnosť alebo organizátor trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bod 1 a článku 4 ods. 1 bod 13 smernice 2004/39/ES, iný ako systematický internalizátor v zmysle jej článku 4 ods. 1 bod 7, v ktorom sa spájajú záujmy nakupovať alebo predávať finančné nástroje v systéme spôsobom, ktorý vedie k uzavretiu zmluvy v súlade s hlavou II alebo III uvedenej smernice;
5.
„deriváty“ alebo „zmluvy o derivátoch“ sú finančné nástroje uvedené v bodoch 4 až 10 oddielu C prílohy I k smernici 2004/39/ES, ako sa vykonávajú článkami 38 a 39 nariadenia (ES) č. 1287/2006;
6.
„trieda derivátov“ je podskupina derivátov so spoločnými a základnými charakteristikami, ktoré zahŕňajú minimálne vzťah s podkladovými aktívami, typ podkladových aktív a menu nominálnej hodnoty. Deriváty, ktoré patria do tej istej triedy, môžu mať rôzne lehoty splatnosti;
7.
„mimoburzový derivát“ alebo „zmluva o mimoburzový derivátoch“ je zmluva o derivátoch, ktorej vykonávanie sa neuskutočňuje na regulovanom trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bod 14 smernice 2004/39/ES ani na trhu v tretej krajine, ktorý sa považuje za rovnocenný s regulovaným trhom v súlade s článkom 19 ods. 6 smernice 2004/39/ES;
8.
„finančná protistrana“ je investičná spoločnosť, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2004/39/ES, úverová inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2006/48/ES, poisťovňa, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 73/239/EHS, spoločnosť poskytujúca životné poistenie, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2002/83/ES, zaisťovňa, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2005/68/ES, PKIPCP a prípadne jeho správcovská spoločnosť, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2009/65/ES, inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v zmysle článku 6 písm. a) smernice 2003/41/ES a alternatívny investičný fond spravovaný správcami alternatívnych investičných fondov, ktorému bolo udelené povolenie alebo ktorý bol registrovaný v súlade so smernicou 2011/61/EÚ;
9.
„nefinančná protistrana“ je podnik usadený v Únii, iný ako subjekty uvedené v bodoch 1 a 8;
10.
„systémy dôchodkového zabezpečenia“ sú:
a)
inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v zmysle článku 6 písm. a) smernice 2003/41/ES vrátane každého oprávneného subjektu zodpovedného za správu takejto inštitúcie a konajúceho v jej mene, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 uvedenej smernice, ako aj akýkoľvek právny subjekt založený na účely investovania takýchto inštitúcií, ktorý koná výhradne a výlučne v ich záujme;
b)
obchodné jednotky inštitúcií uvedených v článku 3 smernice 2003/41/ES poskytujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie;
c)
obchodné jednotky poisťovní, ktoré poskytujú životné poistenie, poskytujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie, na ktoré sa vzťahuje smernica 2002/83/ES za predpokladu, že všetky aktíva a pasíva súvisiace s vykonávaním obchodnej činnosti sú účelovo viazané, spravované a organizované oddelene od iných činností poisťovne a sú bez akejkoľvek možnosti prevodu;
d)
akékoľvek iné povolené subjekty podliehajúce dohľadu alebo mechanizmy pôsobiace na vnútroštátnom základe za predpokladu, že:
i)
sú uznané podľa vnútroštátneho práva a
ii)
ich primárnym účelom je poskytovať dôchodkové dávky;
11.
„kreditné riziko protistrany“ je riziko, že protistrana transakcie zlyhá pred konečným vyrovnaním peňažného toku transakcie;
12.
„dohoda o interoperabilite“ je dohoda medzi dvoma alebo viacerými centrálnymi protistranami, ktorá zahŕňa vykonávanie transakcií medzi systémami;
13.
„príslušný orgán“ je príslušný orgán uvedený v právnych predpisoch, na ktoré sa odkazuje v bode 8 tohto článku, príslušný orgán uvedený v článku 10 ods. 5 alebo orgán určený každým členským štátom v súlade s článkom 22;
14.
„zúčtovací člen“ je podnik, ktorý má účasť v centrálnej protistrane a ktorý zodpovedá za plnenie finančných záväzkov vyplývajúcich z tejto účasti;
15.
„klient“ je podnik so zmluvným vzťahom so zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorý tomuto podniku umožňuje zúčtovávať jeho transakcie s danou centrálnou protistranou;
16.
„skupina“ je skupina podnikov, ktorú tvoria materský podnik a jeho dcérske podniky v zmysle článkov 1 a 2 smernice 83/349/EHS, alebo skupina podnikov, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1 a článku 80 ods. 7 a 8 smernice 2006/48/ES;
17.
„finančná inštitúcia“ je podnik, ktorý nie je úverovou inštitúciou a ktorého hlavnou činnosťou je nadobúdať podiely alebo vykonávať jednu alebo viacero činností uvedených v bodoch 2 až 12 prílohy I k smernici 2006/48/ES;
18.
„finančná holdingová spoločnosť“ je finančná inštitúcia, ktorej dcérskymi podnikmi sú buď výhradne alebo prevažne úverové inštitúcie, alebo finančné inštitúcie, pričom aspoň jeden takýto dcérsky podnik je úverovou inštitúciou, a ktorá nie je zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v zmysle článku 2 bod 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte (25);
19.
„podnik doplnkových služieb“ je podnik, ktorého hlavná činnosť spočíva vo vlastnení alebo spravovaní majetku, riadení služieb spracovania údajov alebo v podobnej činnosti, ktorá je doplnková k hlavnej činnosti jednej alebo viacerých úverových inštitúcií;
20.
„kvalifikovaný podiel“ je priamy alebo nepriamy podiel v centrálnej protistrane alebo archíve obchodných údajov, ktorý predstavuje najmenej 10 % základného imania alebo hlasovacích práv, ako je stanovené v článkoch 9 a 10 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu (26), pričom sa zohľadňujú podmienky týkajúce sa ich kumulovania uvedené v článku 12 ods. 4 a 5 uvedenej smernice, alebo ktorý umožňuje vykonávať podstatný vplyv na riadenie centrálnej protistrany alebo archívu obchodných údajov, v ktorom takýto podiel existuje;
21.
„materský podnik“ je materský podnik, ako je opísaný v článkoch 1 a 2 smernice 83/349/EHS;
22.
„dcérsky podnik“ je dcérsky podnik, ako je opísaný v článkoch 1 a 2 smernice 83/349/EHS vrátane dcérskeho podniku konečného materského podniku;
23.
„ovládanie“ je vzťah medzi materským podnikom a dcérskym podnikom, ako je opísané v článku 1 smernice 83/349/EHS;
24.
„úzke prepojenie“ je situácia, v ktorej sú dve alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby prepojené prostredníctvom:
a)
účasti prostredníctvom priameho vlastníctva alebo ovládania minimálne 20 % hlasovacích práv alebo základného imania podniku, alebo
b)
ovládania, alebo podobného vzťahu medzi akoukoľvek fyzickou alebo právnickou osobou a podnikom alebo dcérskym podnikom dcérskeho podniku tiež považovaným za dcérsky podnik materského podniku, ktorý stojí na čele týchto podnikov.
Situácia, keď sú dve alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby trvalo prepojené s jednou a tou istou osobou vzťahom ovládania, sa takisto považuje za úzke prepojenie medzi týmito osobami;
25.
„základné imanie“ je upísané základné imanie v zmysle článku 22 smernice Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (27), pokiaľ bolo splatené, plus súvisiace účty emisného ážia, plne pokrýva straty z bežnej činnosti a v prípade úpadku alebo likvidácie sa radí za všetky ostatné nároky;
26.
„rezervy“ sú rezervné fondy, ako je uvedené v článku 9 štvrtej smernice Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, vychádzajúca z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (28) a zisky a straty prenesené po použití konečného zisku alebo straty;
27.
„rada“ je správna alebo dozorná rada, alebo oboje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi o obchodných spoločnostiach;
28.
„nezávislý člen rady“ je člen rady, ktorý nemá s dotknutou centrálnou protistranou alebo jej akcionármi s kontrolným podielom, s jej manažmentom ani s jej zúčtovacími členmi žiadny obchodný, rodinný ani iný vzťah, ktorý vytvára konflikt záujmov a ktorý nemal takýto vzťah počas piatich rokov pred tým, ako sa stal členom rady;
29.
„vrcholový manažment“ je osoba alebo osoby, ktoré skutočne riadia obchodnú činnosť centrálnej protistrany alebo archívu obchodných údajov a výkonný člen alebo členovia rady.
Článok 3
Transakcie v rámci skupiny
1. Vo vzťahu k nefinančnej protistrane je transakciou v rámci skupiny zmluva o mimoburzových derivátoch uzatvorená s inou protistranou, ktorá je súčasťou tej istej skupiny pod podmienkou, že obe protistrany sú v plnom rozsahu zahrnuté do rovnakej konsolidácie a podliehajú primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika, postupom merania a kontroly a že táto protistrana je usadená v Únii alebo ak je usadená v tretej krajine, Komisia prijala vo vzťahu k danej tretej krajine vykonávací akt podľa článku 13 ods. 2.
2. Vo vzťahu k finančnej protistrane je transakciou v rámci skupiny:
a)
zmluva o mimoburzových derivátoch uzavretá s inou protistranou, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, ak sú splnené tieto podmienky:
i)
finančná protistrana je usadená v Únii, alebo ak je usadená v tretej krajine, Komisia prijala vo vzťahu k danej tretej krajine vykonávací akt podľa článku 13 ods. 2;
ii)
iná protistrana je finančná protistrana, finančná holdingová spoločnosť, finančná inštitúcia alebo podnik doplnkových služieb, ktoré podliehajú primeraným požiadavkám na obozretné podnikanie;
iii)
obe protistrany sú v plnom rozsahu zahrnuté do rovnakej konsolidácie; e a
iv)
obe protistrany podliehajú primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika a postupom merania a kontroly;
b)
zmluva o mimoburzových derivátoch uzavretá s inou protistranou, pričom obe protistrany sú súčasťou toho istého systému inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 80 ods. 8 smernice 2006/48/ES, a to za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v písmene a) bod ii) tohto odseku;
c)
zmluva o mimoburzových derivátoch uzavretá medzi úverovými inštitúciami pridruženými k tomu istému ústrednému orgánu alebo medzi takouto úverovou inštitúciou a ústredným orgánom, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1 smernice 2006/48/ES, alebo
d)
zmluva o mimoburzových derivátoch uzavretá s nefinančnou protistranou, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, a to za predpokladu, že obe protistrany sú v plnom rozsahu zahrnuté do tej istej konsolidácie a podliehajú primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika, postupom merania a kontroly a táto protistrana je usadená v Únii alebo v jurisdikcii tretej krajiny, pre ktorú Komisia vzhľadom na danú tretiu krajinu prijala vykonávací akt uvedený v článku 13 ods. 2.
3. Na účely tohto článku sa má za to, že protistrany sú zahrnuté do tej istej konsolidácie, ak sú obe:
a)
zahrnuté do konsolidácie v súlade so smernicou 83/349/EHS alebo medzinárodnými normami finančného výkazníctva prijatými v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002 alebo, pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má sídlo v tretej krajine, v súlade s všeobecne prijatými účtovnými zásadami tretej krajiny, ktoré sú určené ako rovnocenné s medzinárodnými normami finančného výkazníctva v súlade s nariadením (ES) č. 1569/2007 (alebo účtovnými normami tretej krajiny, ktorých použitie je povolené podľa článku 4 uvedeného nariadenia), alebo
b)
sú zahrnuté do toho istého konsolidovaného dohľadu v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2006/49/ES alebo, pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má sídlo v tretej krajine, do toho istého konsolidovaného dohľadu vykonávaného príslušným orgánom tretej krajiny, ktorý bol overený ako rovnocenný s dohľadom, ktorý sa riadi zásadami stanovenými v článku 143 smernice 2006/48/ES alebo v článku 2 smernice 2006/49/ES.
HLAVA II
ZÚČTOVANIE, OHLASOVANIE A ZMIERŇOVANIE RIZIKA MIMOBURZOVÝCH DERIVÁTOV
Článok 4
Zúčtovacia povinnosť
1. Protistrany zúčtovávajú všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa týkajú triedy mimoburzových derivátov vyhlásenej za triedu podliehajúcu zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 5 ods. 2, ak tieto zmluvy spĺňajú obe tieto podmienky:
a)
boli uzatvorené niektorým z týchto spôsobov:
i)
medzi dvoma finančnými protistranami;
ii)
medzi finančnou protistranou a nefinančnou protistranou, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b);
iii)
medzi dvoma nefinančnými protistranami spĺňajúcimi podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b);
iv)
medzi finančnou protistranou alebo nefinančnou protistranou, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b), a subjektom usadeným v tretej krajine, na ktorý by sa vzťahovala zúčtovacia povinnosť, ak by bol usadený v Únii, alebo
v)
medzi dvoma subjektmi usadenými v jednej tretej krajine alebo vo viacerých tretích krajinách, ktoré by podliehali zúčtovacej povinnosti, ak by boli usadené v Únii, a to za predpokladu, že takáto zmluva má priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v Únii, alebo ak je takáto povinnosť potrebná alebo primeraná na zabránenie vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia, a
b)
boli uzatvorené alebo obnovené:
i)
v deň alebo po dni nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti, alebo
ii)
v deň alebo po dni ohlásenia uvedeného v článku 5 ods. 1, ale predo dňom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti, ak je zostávajúca splatnosť zmlúv dlhšia ako minimálna zostávajúca splatnosť určená Komisiou v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. c).
2. Bez toho, aby boli dotknuté metódy zmierňovania rizika podľa článku 11, zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sú transakciami v rámci skupiny, ako sú opísané v článku 3, nepodliehajú zúčtovacej povinnosti.
Výnimka stanovená v prvom pododseku sa uplatňuje len:
a)
ak dve protistrany, ktoré sú usadené v Únii a patria do rovnakej skupiny, písomne oznámia svojim príslušným orgánom, že chcú využiť výnimku pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré spolu uzatvoria. Ohlásenie sa uskutoční najmenej 30 kalendárnych dní pred využitím výnimky. Príslušné orgány môžu do 30 kalendárnych dní od prijatia oznámenia namietať využitie tejto výnimky, ak transakcie medzi týmito protistranami nespĺňajú podmienky stanovené v článku 3, čím však nie je dotknuté právo príslušných orgánov namietať po uplynutí týchto 30 kalendárnych dní, ak už tieto podmienky viac nie sú splnené. Ak medzi príslušnými orgánmi neexistuje zhoda, ESMA môže pomôcť týmto orgánom dosiahnuť dohodu v súlade so svojimi právomocami podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010;
b)
na zmluvy o mimoburzových derivátoch medzi dvoma protistranami, ktoré patria do rovnakej skupiny a sú usadené v členskom štáte a tretej krajine, ak protistrane usadenej v Únii príslušný orgán povolil uplatniť túto výnimku do 30 kalendárnych dní po oznámení protistranou usadenou v Únii za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v článku 3. Príslušný orgán oznámi svoje rozhodnutie ESMA.
3. Zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré podliehajú zúčtovacej povinnosti podľa odseku 1, sa zúčtujú v centrálnej protistrane, ktorej bolo udelené povolenie podľa článku 14 alebo ktorá bola uznaná podľa článku 25 na zúčtovanie uvedenej triedy mimoburzových derivátov a uvedená v archíve podľa článku 6 ods. 2 písm. b).
Protistrana sa na tento účel stane zúčtovacím členom, klientom alebo sa dohodne na nepriamom zúčtovacom mechanizme so zúčtovacím členom za predpokladu, že sa týmto mechanizmom nezvýši riziko protistrany a zabezpečí sa, že aktíva a pozície protistrany požívajú ochranu s rovnocenným účinkom, ako je ochrana uvedená v článkoch 39 a 48.
4. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia zmluvy, o ktorých sa má za to, že majú priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v rámci Únie, alebo prípady, pri ktorých je potrebné alebo primerané zabrániť vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a) bod v), a typy nepriamych zmluvných dojednaní, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v druhom pododseku odseku 3.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 5
Postup súvisiaci so zúčtovacou povinnosťou
1. Ak príslušný orgán udelí centrálnej protistrane povolenie na zúčtovanie určitej triedy mimoburzových derivátov podľa článku 14 alebo 15, bezodkladne zašle ESMA oznámenie o tomto povolení.
S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia informácie, ktoré sa majú uviesť v oznámení podľa prvého pododseku.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v druhom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
2. Do šiestich mesiacov od prijatia oznámenia v súlade s odsekom 1 alebo ukončení postupu uznávania uvedeného v článku 25 ESMA po uskutočnení verejnej konzultácie a po porade s ESRB a prípadne s príslušnými orgánmi tretích krajín vypracuje a predloží Komisii na schválenie návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví:
a)
trieda mimoburzových derivátov, ktorá by mala podliehať zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4;
b)
deň alebo dni, keď zúčtovacia povinnosť nadobúda účinnosť, vrátane postupného zavedenia, a kategórie protistrán, na ktoré sa povinnosť vzťahuje, a
c)
minimálna zostávajúca splatnosť zmlúv o mimoburzových derivátoch uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) bod ii).
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
3. ESMA z vlastného podnetu a po uskutočnení verejných konzultácií a po porade s ESRB a prípadne s príslušnými orgánmi tretích krajín určí v súlade s kritériami stanovenými v článku 4 písm. a), b) a c) a oznámi Komisii triedy derivátov, na ktoré by sa mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť stanovená v článku 4, avšak v súvislosti s ktorými ešte nebolo udelené povolenie žiadnej centrálnej protistrane.
Po oznámení uverejní ESMA výzvu na vypracovanie návrhov na zúčtovanie týchto tried derivátov.
4. V návrhu regulačných technických noriem, pokiaľ ide o časť uvedenú v odseku 2 písm. a), sa so zreteľom na hlavný cieľ, ktorým je znižovanie systémového rizika, zohľadnia tieto kritériá:
a)
stupeň štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových postupov príslušných tried mimoburzových derivátov;
b)
objem a likvidita príslušnej triedy mimoburzových derivátov;
c)
dostupnosť primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien v rámci príslušnej triedy mimoburzových derivátov.
Pri príprave tohto návrhu regulačných technických noriem môže ESMA zohľadniť vzájomnú previazanosť protistrán využívajúcich príslušné triedy mimoburzových derivátov, predpokladaný vplyv na úroveň kreditného rizika protistrany medzi protistranami, ako aj vplyv na hospodársku súťaž v celej Únii.
Na zabezpečenie konzistentného uplatňovania tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa bližšie stanovia kritériá uvedené v prvom pododseku písm. a), b) a c).
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v treťom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
5. V návrhu regulačných technických noriem, pokiaľ ide o časť uvedenú v odseku 2 písm. b), sa zohľadnia tieto kritériá:
a)
predpokladaný objem príslušnej triedy mimoburzových derivátov;
b)
či viac ako jedna centrálna protistrana už zúčtováva rovnakú triedu mimoburzových derivátov;
c)
schopnosť príslušných centrálnych protistrán zvládnuť predpokladaný objem a riadiť riziko vyplývajúce zo zúčtovania príslušnej triedy mimoburzových derivátov;
d)
druh a počet protistrán, ktoré sú aktívne a od ktorých sa očakáva, že budú aktívne na trhu v súvislosti s príslušnou triedou mimoburzových derivátov;
e)
čas, ktorý protistrana, na ktorú sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, potrebuje na zavedenie mechanizmov na zúčtovanie svojich zmlúv o mimoburzových derivátoch prostredníctvom centrálnej protistrany;
f)
riadenie rizika a právna a prevádzková kapacita protistrán, ktoré sú aktívne na trhu v súvislosti s príslušnou triedou mimoburzových derivátov a na ktoré by sa vzťahovala zúčtovacia povinnosť podľa článku 4 ods. 1.
6. Ak trieda zmlúv o mimoburzových derivátoch už nemá centrálnu protistranu, ktorá má povolenie alebo je uznaná za spôsobilú zúčtovať tieto zmluvy podľa tohto nariadenia, prestane sa na ňu vzťahovať zúčtovacia povinnosť uvedená v článku 4 a uplatní sa odsek 3 tohto článku.
Článok 6
Verejný archív
1. ESMA zriadi, vedie a aktualizuje verejný archív na účely správneho a jednoznačného určenia tried mimoburzových derivátov, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť. Verejný archív je dostupný na internetovej stránke ESMA.
2. Archív obsahuje:
a)
triedy mimoburzových derivátov, ktoré podliehajú zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 4;
b)
centrálne protistrany, ktoré majú povolenie alebo sú uznané na účel zúčtovacej povinnosti;
c)
dátumy nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti vrátane postupného zavádzania;
d)
triedy mimoburzových derivátov určené ESMA v súlade s článkom 5 ods. 3;
e)
minimálna zostávajúca splatnosť zmlúv o derivátoch uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) bode ii);
f)
centrálne protistrany, ktoré príslušný orgán oznámil ESMA na účely zúčtovacej povinnosti, a dátum oznámenia každej z nich.
3. Ak centrálna protistrana už nemá povolenie alebo už nie je uznaná za spôsobilú v súlade s týmto nariadením zúčtovávať danú triedu derivátov, ESMA ju okamžite odstráni z verejného archívu vo vzťahu k tejto triede mimoburzových derivátov.
4. V záujme zabezpečenia konzistentného uplatňovania tohto článku môže ESMA vypracovať návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia podrobnosti, ktoré sa zahrnú do verejného archívu uvedeného v odseku 1.
ESMA predloží Komisii akékoľvek takéto návrhy regulačných technických noriem do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 7
Prístup k centrálnej protistrane
1. Centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie zúčtovávať zmluvy o mimoburzových derivátoch, prijíma zúčtovanie týchto zmlúv nediskriminačne a transparentne bez ohľadu na miesto obchodovania.
Centrálna protistrana môže vyžadovať, aby miesto obchodovania spĺňalo prevádzkové a technické požiadavky stanovené centrálnou protistranou, ako aj požiadavky na riadenie rizík.
2. Centrálna protistrana potvrdí alebo zamietne formálnu žiadosť miesta obchodovania o prístup do troch mesiacov od žiadosti.
3. Ak centrálna protistrana zamietne prístup podľa odseku 2, poskytne miestu obchodovania úplné dôvody tohto zamietnutia.
4. S výnimkou prípadov, ak príslušný orgán miesta obchodovania a centrálnej protistrany zamietne prístup, centrálna protistrana za podmienok uvedených v druhom pododseku udelí prístup do troch mesiacov od rozhodnutia, ktorým potvrdila formálnu žiadosť miesta obchodovania v súlade s odsekom 2.
Príslušný orgán miesta obchodovania a príslušný orgán centrálnej protistrany môže zamietnuť prístup k centrálnej protistrane na základe formálnej žiadosti miesta obchodovania len vtedy, ak by takýto prístup ohrozil bezproblémové a riadne fungovanie trhov alebo by nepriaznivo ovplyvnil systémové riziko.
5. ESMA urovná všetky spory vyplývajúce z nezhody medzi príslušnými orgánmi v súlade so svojimi právomocami podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 8
Prístup k miestu obchodovania
1. Miesto obchodovania poskytne nediskriminačne a transparentne obchodné informácie každej centrálnej protistrane, ktorej bolo udelené povolenie zúčtovávať zmluvy o mimoburzových derivátoch obchodované na tomto mieste obchodovania, na základe žiadosti centrálnej protistrany.
2. Ak centrálna protistrana formálne predložila miestu obchodovania žiadosť o prístup k miestu obchodovania, miesto obchodovania odpovie centrálnej protistrane do troch mesiacov.
3. Ak miesto obchodovania prístup zamietne, informuje o tom náležite centrálnu protistranu a poskytne odôvodnenie v plnom rozsahu.
4. Bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie príslušných orgánov miesta obchodovania a centrálnej protistrany, miesto obchodovania umožní prístup do troch mesiacov od kladnej odpovede na žiadosť o prístup.
Prístup centrálnej protistrany k miestu obchodovania sa udelí len za predpokladu, že si takýto prístup nevyžaduje interoperabilitu ani neohrozuje bezproblémové a riadne fungovanie trhov, najmä v dôsledku fragmentácie likvidity, a že miesto obchodovania zaviedlo primerané mechanizmy na predchádzanie takejto fragmentácii.
5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA návrh regulačných technických noriem, v ktorých stanoví pojem fragmentácie likvidity.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 9
Ohlasovacia povinnosť
1. Protistrany a centrálne protistrany zabezpečia, že údaje o každej zmluve o derivátoch, ktorú uzatvorili, a o každej zmene alebo ukončení zmluvy sa ohlásia archívu obchodných údajov registrovanému v súlade s článkom 55 alebo uznanému v súlade s článkom 77. Údaje sa ohlásia najneskôr v pracovný deň nasledujúci po uzatvorení, zmene alebo ukončení zmluvy.
Ohlasovacia povinnosť sa vzťahuje na zmluvy o derivátoch, ktoré:
a)
sa uzatvorili pred 16. augusta 2012 a ktoré ešte neboli v tento deň zúčtované;
b)
sa uzatvorili 16. augusta 2012 alebo po tomto dni.
Protistrana alebo centrálna protistrana, na ktorú sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, môže ohlasovanie údajov o zmluve o derivátoch delegovať.
Protistrany a centrálne protistrany zabezpečia, aby sa údaje o ich zmluvách o derivátoch neohlasovali duplicitne.
2. Protistrany uchovávajú záznam o každej zmluve o derivátoch, ktorú uzatvorili a o všetkých zmenách najmenej päť rokov od ukončenia zmluvy.
3. Ak archív obchodných údajov nie je na účely zaznamenania údajov o zmluve o derivátoch k dispozícii, protistrany a centrálne protistrany zabezpečia, aby sa tieto údaje ohlásili ESMA.
V tomto prípade ESMA zabezpečí, aby všetky dotknuté subjekty uvedené v článku 81 ods. 3 mali prístup ku všetkým údajom o zmluvách o derivátoch, ktoré potrebujú na plnenie svojich príslušných povinností a mandátov.
4. Protistrana alebo centrálna protistrana, ktorá ohlasuje údaje o zmluve o derivátoch archívu obchodných údajov alebo ESMA, alebo subjekt, ktorý ohlasuje tieto údaje v mene protistrany alebo centrálnej protistrany, sa nepovažuje, že porušuje obmedzenia týkajúce sa zverejňovania informácií, uložené na základe danej zmluvy alebo akéhokoľvek legislatívneho, regulačného alebo správneho opatrenia.
Pre ohlasujúci subjekt ani pre jeho členov predstavenstva alebo zamestnancov nevyplýva z tohto zverejnenia žiadna zodpovednosť.
5. Na zabezpečenie konzistentného uplatňovania tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých stanoví údaje a druh ohlásení uvedených v odsekoch 1 a 3 pre rôzne triedy derivátov.
Ohlásenia uvedené v odsekoch 1 a 3 stanovia aspoň:
a)
strany zmluvy o derivátoch, a pokiaľ sa odlišujú, oprávnené osoby vo vzťahu k právam a povinnostiam, ktoré z nej vyplývajú;
b)
hlavné charakteristiky zmlúv o derivátoch vrátane ich druhu, splatnosti podkladových aktív, nominálnej hodnoty, ceny a dátumu vyrovnania.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
6. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania odsekov 1 a 3 ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických noriem s cieľom stanoviť:
a)
formát a frekvenciu ohlásení uvedených v odsekoch 1 a 3 pre rozličné triedy derivátov;
b)
deň, do ktorého sa majú zmluvy o derivátoch ohlásiť vrátane postupného začlenenia zmlúv uzatvorených pred začatím uplatňovania ohlasovacej povinnosti.
ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 10
Nefinančné protistrany
1. Ak nefinančná protistrana nadobudne pozície v zmluvách o mimoburzových derivátoch a tieto pozície prevyšujú zúčtovaciu prahovú hodnotu stanovenú v odseku 3, táto nefinančná protistrana:
a)
bezodkladne oznámi túto skutočnosť ESMA a príslušnému orgánu uvedenému v odseku 5;
b)
začne podliehať zúčtovacej povinnosti pre budúce zmluvy v súlade s článkom 4, ak pohyblivá priemerná pozícia za 30 pracovných dní prevýši prahovú hodnotu, a
c)
zúčtováva všetky príslušné budúce zmluvy do štyroch mesiacov po tom, ako začne podliehať zúčtovacej povinnosti.
2. Nefinančná protistrana, ktorá začala podliehať zúčtovacej povinnosti v súlade s odsekom 1 písm. b) a ktorá následne preukázala orgánu určenému v súlade s odsekom 5, že jej pohyblivá priemerná pozícia za 30 pracovných dní neprekračuje zúčtovaciu prahovú hodnotu, ďalej nepodlieha zúčtovacej povinnosti stanovenej v článku 4.
3. Do výpočtu pozícií uvedených v odseku 1 nefinančná protistrana zahrnie všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré uzatvorila táto nefinančná protistrana alebo ďalšie nefinančné subjekty v rámci skupiny, do ktorej táto nefinančná protistrana patrí, ktoré nie sú objektívne merateľné ako znižujúce riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním tejto nefinančnej protistrany alebo tejto skupiny.
4. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po konzultácii s ESRB a ďalšími príslušnými orgánmi návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia:
a)
kritériá na určenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako znižujúce riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, ako je uvedené v odseku 3, a
b)
zúčtovacie prahové hodnoty, ktoré sa určia s ohľadom na systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a za jednotlivé triedy mimoburzových derivátov.
ESMA po uskutočnení otvorenej verejnej konzultácie predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
ESMA po konzultácii s ESRB a inými príslušnými orgánmi pravidelne preskúma prahové hodnoty a v prípade potreby navrhne regulačné technické normy na ich zmenu a doplnenie.
5. Každý členský štát určí orgán zodpovedný za to, že bude splnená povinnosť stanovená v odseku 1.
Článok 11
Postupy zmierňovania rizika zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou
1. Finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré uzatvoria zmluvu o mimoburzových derivátoch nezúčtovanú centrálnou protistranou, so všetkou starostlivosťou zabezpečia zavedenie primeraných postupov a mechanizmov na meranie, monitorovanie a zmierňovanie prevádzkového rizika a kreditného rizika protistrany, minimálne vrátane:
a)
včasného potvrdenia podmienok príslušnej zmluvy o mimoburzových derivátoch elektronickými prostriedkami, ak sú dostupné;
b)
formalizovaných postupov, ktoré sú spoľahlivé, odolné a kontrolovateľné na zosúlaďovanie portfólií, riadenie súvisiacich rizík, včasné zisťovanie sporov medzi stranami a ich riešenie, a na monitorovanie hodnoty nesplatených zmlúv.
2. Finančné protistrany a nefinančné protistrany uvedené v článku 10 každodenne určujú trhovú hodnotu zmlúv, ktoré ešte neboli zúčtované. Ak trhové podmienky neumožňujú určovanie trhovej hodnoty, používa sa spoľahlivý a obozretný model určovania hodnoty.
3. Finančné protistrany majú postupy riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré sa uzatvoria 16. augusta 2012 alebo po tomto dni. Nefinančné protistrany uvedené v článku 10 majú postupy riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré sa uzatvoria v deň prekročenia zúčtovacej prahovej hodnoty alebo po tomto dni.
4. Finančné protistrany musia mať vhodnú a primeranú výšku základného imania na riadenie rizika, ktoré nepokrýva vhodná výmena kolaterálu.
5. Požiadavka ustanovená v odseku 3 tohto článku sa neuplatňuje na transakciu v rámci skupiny uvedenú v článku 3 a uzavretú protistranami usadenými v tom istom členskom štáte za predpokladu, že v súčasnosti neexistujú ani sa nepredpokladajú žiadne praktické ani právne prekážky, ktoré by bránili okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
6. Transakcia v rámci skupiny uvedená v článku 3 ods. 2 písm. a), b) alebo c), ktorú uzatvorili protistrany, ktoré sú usadené v rôznych členských štátoch, je na základe kladného rozhodnutia obidvoch dotknutých príslušných orgánov úplne alebo čiastočne oslobodená od požiadavky stanovenej v odseku 3 tohto článku za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
postupy protistrán na riadenie rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie s derivátmi;
b)
v súčasnosti neexistuje ani sa nepredpokladá žiadna praktická alebo právna prekážka, ktorá by bránila okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
Ak sa príslušným orgánom nepodarí dosiahnuť kladné rozhodnutie do 30 kalendárnych dní od prijatia žiadosti o výnimku, ESMA môže pomôcť týmto orgánom dosiahnuť dohodu v súlade so svojimi právomocami podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
7. Transakcia v rámci skupiny uvedená v článku 3 ods. 1, ktorú uzatvorili nefinančné protistrany, ktoré sú usadené v rôznych členských štátoch, je oslobodená od požiadavky stanovenej v odseku 3 tohto článku za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
postupy protistrán na riadenie rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie s derivátmi;
b)
v súčasnosti neexistuje ani sa nepredpokladá žiadna praktická alebo právna prekážka, ktorá by bránila okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
Nefinančné protistrany oznámia svoj úmysel uplatniť výnimku príslušným orgánom uvedeným v článku 10 ods. 5. Výnimka je platná, pokiaľ niektorý z príslušných orgánov, ktorému to bolo oznámené, nerozhodne, že podmienky uvedené v písmene a) alebo b) prvého pododseku neboli splnené do troch mesiacov odo dňa oznámenia.
8. Transakcia v rámci skupiny uvedená v článku 3 ods. 2 písm. a) až d), ktorú uzatvorila protistrana usadená v Únii a protistrana, ktorá je usadená v jurisdikcii tretej krajiny, je na základe kladného rozhodnutia dotknutého príslušného orgánu, ktorý je zodpovedný za dohľad nad protistranou usadenou v Únii, úplne alebo čiastočne oslobodená od požiadavky stanovenej v odseku 3 tohto článku za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
postupy protistrán na riadenie rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie s derivátmi;
b)
v súčasnosti neexistuje ani sa nepredpokladá žiadna praktická alebo právna prekážka, ktorá by bránila okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
9. Transakcia v rámci skupiny uvedená v článku 3 ods. 1, ktorú uzatvorila nefinančná protistrana usadená v Únii a protistrana, ktorá je usadená v jurisdikcii tretej krajiny, je oslobodená od požiadavky stanovenej v odseku 3 tohto článku za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
postupy protistrán na riadenie rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie s derivátmi;
b)
v súčasnosti neexistuje ani sa nepredpokladá žiadna praktická alebo právna prekážka, ktorá by bránila okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
Nefinančná protistrana oznámi svoj úmysel uplatniť výnimku príslušnému orgánu uvedenému v článku 10 ods. 5. Výnimka je platná, pokiaľ príslušný orgán, ktorému to bolo oznámené, nerozhodne, že podmienky uvedené v písmene a) alebo b) prvého pododseku neboli splnené do troch mesiacov odo dňa oznámenia.
10. Transakcia v rámci skupiny uvedená v článku 3 ods. 1, ktorú uzatvorila nefinančná protistrana a finančná protistrana, ktoré sú usadené v rôznych členských štátoch, je na základe kladného rozhodnutia dotknutého príslušného orgánu, ktorý je zodpovedný za dohľad nad finančnou protistranou, úplne alebo čiastočne oslobodená od požiadavky stanovenej v odseku 3 tohto článku za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
postupy protistrán na riadenie rizika sú primerane spoľahlivé, stabilné a zodpovedajúce úrovni komplexnosti transakcie s derivátmi;
b)
v súčasnosti neexistuje ani sa nepredpokladá žiadna praktická alebo právna prekážka, ktorá by bránila okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
Dotknutý príslušný orgán, ktorý je zodpovedný za dohľad nad finančnou protistranou, oznámi každé takéto rozhodnutie príslušnému orgánu uvedenému v článku 10 ods. 5. Výnimka je platná, pokiaľ príslušný orgán, ktorému bolo rozhodnutie oznámené, nerozhodne, že podmienky uvedené v písmene a) alebo b) prvého pododseku neboli splnené. Ak medzi príslušnými orgánmi neexistuje zhoda, ESMA môže pomôcť týmto orgánom pri jej dosiahnutí v súlade so svojimi právomocami podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
11. Protistrana transakcie v rámci skupiny, ktorá bola oslobodená od požiadavky ustanovenej v odseku 3, zverejní informácie o tejto výnimke.
Príslušný orgán oznámi ESMA každé rozhodnutie prijaté podľa odsekov 6, 8 alebo 10, alebo každé priajté oznámenie podľa odsekov 7, 9 alebo 10 a poskytne ESMA podrobnosti o dotknutej transakcii v rámci skupiny.
12. Povinnosti stanovené v odsekoch 1 až 11 sa vzťahujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch uzavreté medzi subjektmi z tretích krajín, ktoré by podliehali týmto povinnostiam, ak by boli usadené v Únii, a to za predpokladu, že takéto zmluvy majú priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v rámci Únie, alebo ak je takáto povinnosť potrebná alebo primeraná na zabránenie vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia.
13. ESMA pravidelne monitoruje činnosti v oblasti derivátov, ktoré nie sú oprávnené na zúčtovanie, s cieľom určiť prípady, kedy môže určitá trieda derivátov predstavovať systémové riziko, a zabrániť regulačnej arbitráži medzi zúčtovanými a nezúčtovanými transakciami s derivátmi. ESMA po konzultácii s ESRB prijme najmä opatrenia v súlade s článkom 5 ods. 3 alebo preskúma regulačné technické normy týkajúce sa maržových požiadaviek stanovených v odseku 14 tohto článku a v článku 41.
14. S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, ktoré stanovia:
a)
postupy a mechanizmy uvedené v odseku 1;
b)
trhové podmienky, ktoré neumožňujú určovanie trhovej hodnoty, a kritériá na používanie modelu určovania hodnoty v zmysle odseku 2;
c)
informácie o oslobodených transakciách v rámci skupiny, ktoré sa majú uviesť v oznámení uvedenom v odsekoch 7, 9 a 10;
d)
podrobnosti týkajúce sa informácií o oslobodených transakciách v rámci skupiny uvedených v odseku 11;
e)
zmluvy, o ktorých sa má za to, že majú priamy, podstatný a predvídateľný dôsledok v rámci Únie, alebo prípady, pri ktorých je potrebné alebo primerané zabrániť vyhýbaniu sa niektorému ustanoveniu tohto nariadenia, ako sa uvádza v odseku 12.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
15. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku európske orgány dohľadu vypracujú spoločný návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia:
a)
postupy riadenia rizika vrátane úrovne a typu kolaterálu a podmienok oddelenia, ktoré sú požadované na dosiahnutie súladu s odsekom 3;
b)
výška základného imania požadovaná na dosiahnutie súladu s odsekom 4;
c)
postupy pre protistrany a dotknuté príslušné orgány, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní výnimky podľa odsekov 6 až 10;
d)
uplatniteľné kritériá uvedené v odsekoch 5 až 10 vrátane predovšetkým toho, čo by sa malo považovať za praktickú alebo právnu prekážku okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.
Európske orgány dohľadu predložia tento spoločný návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
V závislosti od právnej povahy protistrany sa Komisii udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 alebo (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 12
Sankcie
1. Členské štáty ustanovia pravidlá o sankciách uplatňovaných na porušenia pravidiel podľa tejto hlavy a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Tieto sankcie zahŕňajú aspoň správne pokuty. Ustanovené sankcie musia byť účinné, úmerné a odradzujúce.
2. Členské štáty zaistia, aby príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad finančnými, a prípadne nefinančnými protistranami zverejnili každú sankciu, ktorá bola uložená za porušenie článkov 4, 5 a 7 až 11, okrem prípadov, ak by sa takýmto zverejnením vážne ohrozili finančné trhy alebo by sa zúčastneným stranám spôsobila neúmerná škoda. Členské štáty pravidelne uverejňujú hodnotiace správy o účinnosti používaných pravidiel sankcionovania. Takéto zverejnenia a uverejnenia nesmú obsahovať osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES.
Členské štáty do 17. februára 2013 oznámia Komisii pravidlá uvedené v odseku 1. Bezodkladne oznámia Komisii každú ich následnú zmenu a doplnenie.
3. Porušenie pravidiel podľa tejto hlavy nemá vplyv na platnosť zmluvy o mimoburzových derivátoch alebo na možnosť zmluvných strán presadzovať ustanovenia zmluvy o mimoburzových derivátoch. Porušením pravidiel podľa tejto hlavy nevznikajú žiadne nároky na náhradu škody voči zmluvnej strane zmluvy o mimoburzových derivátoch.
Článok 13
Mechanizmus prechádzania duplicitným alebo rozporným požiadavkám
1. Komisii pri monitorovaní medzinárodného uplatňovania zásad stanovených v článkoch 4, 9, 10 a 11, najmä pokiaľ ide o prípadné duplicitné alebo rozporné požiadavky na účastníkov trhu, a pri príprave správ pre Európsky parlament a Radu v tejto veci pomáha ESMA, pričom Komisia odporúča aj možné opatrenia.
2. Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých vyhlási, že právne opatrenia, opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny:
a)
sú rovnocenné s požiadavkami, ktoré sú stanovené v tomto nariadení v článkoch 4, 9, 10 a 11;
b)
zaručujú ochranu služobného tajomstva, ktorá je rovnocenná s tou, ktorá je stanovená v tomto nariadení, a
c)
sa účinne uplatňujú a presadzujú spôsobom, ktorý je rovnocenný a nenarúša zabezpečovanie účinného dohľadu a presadzovania v príslušnej tretej krajine.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 86 ods. 2.
3. Vykonávací akt o rovnocennosti uvedený v odseku 2 znamená, že sa má za to, že protistrany, ktoré uzatvárajú transakciu podľa tohto nariadenia splnili povinnosti uvedené v článkoch 4, 9, 10 a 11, ak je aspoň jedna z protistrán usadená v danej tretej krajine.
4. Komisia v spolupráci s ESMA monitoruje skutočné plnenie požiadaviek, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11, tretími krajinami, v súvislosti s ktorými sa prijal vykonávací akt o rovnocennosti, a Európskemu parlamentu a Rade podáva pravidelne správy, a to minimálne raz ročne. V prípade, že sa v správe odhalí, že orgány tretej krajiny uplatňujú požiadavky o rovnocennosti nedostatočne alebo nekonzistentne, Komisia do 30 kalendárnych dní po predložení správy zruší uznanie rovnocennosti právneho rámca danej tretej krajiny. V prípade, že sa vykonávací akt o rovnocennosti zruší, protistrany automaticky opäť podliehajú všetkým požiadavkám stanoveným v tomto nariadení.
HLAVA III
UDEĽOVANIE POVOLENÍ CENTRÁLNYM PROTISTRANÁM A DOZOR NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmienky a postupy udeľovania povolenia centrálnej protistrane
Článok 14
Udeľovanie povolenia centrálnej protistrane
1. Ak má právnická osoba usadená v Únii v úmysle poskytovať zúčtovacie služby ako centrálna protistrana, v súlade s postupom stanoveným v článku 17 požiada o udelenie povolenia príslušný orgán členského štátu, v ktorom je usadená (príslušný orgán centrálnej protistrany).
2. Povolenie, ktoré bolo udelené v súlade s článkom 17, platí pre celé územie Únie.
3. Povolenie uvedené v odseku 1 sa udeľuje len na činnosti súvisiace so zúčtovaním a stanovujú sa v ňom služby, ktoré je centrálna protistrana oprávnená poskytovať, alebo činnosti, ktoré je oprávnená vykonávať, vrátane tried finančných nástrojov, na ktoré sa toto povolenie vzťahuje.
4. Centrálna protistrana musí vždy spĺňať podmienky potrebné na udelenie povolenia.
Centrálna protistrana bez zbytočného odkladu oznámi príslušnému orgánu všetky závažné zmeny, ktoré majú vplyv na podmienky udelenia povolenia.
5. Udelenie povolenia uvedeného v odseku 1 nebráni členským štátom v tom, aby prijali dodatočné požiadavky voči centrálnym protistranám usadeným na ich území alebo pokračovali v ich uplatňovaní vrátane určitých požiadaviek týkajúcich sa udelenia povolenia podľa smernice 2006/48/ES.
Článok 15
Rozšírenie činností a služieb
1. Centrálna protistrana, ktorá chce rozšíriť svoju obchodnú činnosť o ďalšie služby alebo činnosti, na ktoré sa pôvodné povolenie nevzťahuje, predloží žiadosť o rozšírenie príslušnému orgánu centrálnej protistrany. Ponúkanie zúčtovacích služieb, na ktoré centrálnej protistrane ešte nebolo udelené povolenie, sa považuje za rozšírenie tohto povolenia.
Rozšírenie povolenia sa uskutočňuje v súlade s postupom stanoveným v článku 17.
2. Ak chce centrálna protistrana rozšíriť svoju obchodnú činnosť do iného členského štátu, než je štát, v ktorom je usadená, príslušný orgán centrálnej protistrany to bezodkladne oznámi príslušnému orgánu daného iného členského štátu.
Článok 16
Kapitálové požiadavky
1. Ak sa má centrálnej protistrane udeliť povolenie v súlade s článkom 14, musí mať trvalé a dostupné počiatočné základné imanie vo výške aspoň 7,5 milióna EUR.
2. Základné imanie centrálnej protistrany vrátane nerozdeleného zisku a rezerv musí byť úmerné rizikám vyplývajúcim z činností centrálnej protistrany. Musí byť trvalo dostatočne vysoké na zaistenie riadneho ukončenia alebo reštrukturalizácie činností počas primeraného obdobia a na zaistenie dostatočnej ochrany centrálnej protistrany proti kreditnému riziku, riziku protistrany, trhovému riziku, prevádzkovému riziku, právnemu riziku a obchodnému riziku, ktoré ešte nie sú pokryté osobitnými finančnými zdrojmi v zmysle článkov 41 až 44.
3. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje EBA v úzkej spolupráci s ESCB a po porade s ESMA návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia požiadavky týkajúce sa základného imania vrátane nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany v zmysle odseku 2.
EBA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
Článok 17
Postup udelenia a zamietnutia povolenia
1. Žiadajúca centrálna protistrana predloží žiadosť o udelenie povolenia príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je usadená.
2. Žiadajúca centrálna protistrana poskytne všetky informácie potrebné na to, aby sa príslušný orgán presvedčil, že žiadajúca centrálna protistrana v čase udelenia povolenia zaviedla všetky potrebné opatrenia na splnenie požiadaviek stanovených v tomto nariadení. Príslušný orgán bezodkladne postúpi ESMA a kolégiu uvedenému v článku 18 ods. 1 všetky informácie získané od žiadajúcej centrálnejprotistrany.
3. Príslušný orgán do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je úplná. Ak žiadosť nie je úplná, príslušný orgán stanoví lehotu, v ktorej musí žiadajúca centrálna protistrana poskytnúť doplňujúce informácie. Ak príslušný orgán usúdi, že žiadosť je úplná, náležite informuje žiadajúcu centrálnu protistranu a členov kolégia zriadeného v súlade s článkom 18 ods. 1 a ESMA.
4. Príslušný orgán udelí povolenie iba vtedy, ak je plne presvedčený, že žiadajúca centrálna protistrana spĺňa všetky požiadavky stanovené v tomto nariadení, a ak je centrálna protistrana oznámená ako systém podľa smernice 98/26/ES.
Príslušný orgán riadne zváži stanovisko kolégia dosiahnuté v súlade s článkom 19. Ak príslušný orgán centrálnej protistrany nesúhlasí s kladným stanoviskom kolégia, svoje rozhodnutie plne odôvodnení a vysvetlí v ňom každú významnú odchýlku od tohto kladného stanoviska.
Centrálnej protistrane sa neudelí povolenie, keď všetci členovia kolégia okrem orgánov členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, dosiahnu vzájomnou dohodou spoločné stanovisko podľa článku 19 ods. 1, že centrálnej protistrane sa neudelí povolenie. V tomto stanovisku sa písomne uvedú úplné a podrobné dôvody, prečo sa kolégium domnieva, že nie sú splnené požiadavky stanovené v tomto nariadení alebo iné právne predpisy Únie.
V prípade, že sa vzájomnou dohodou, ako sa uvádza v treťom pododseku, nedosiahlo spoločné stanovisko a dvojtretinová väčšina kolégia vyjadrila záporné stanovisko, ktorýkoľvek z dotknutých príslušných orgánov sa môže na základe tejto dvojtretinovej väčšiny kolégia do 30 kalendárnych dní od prijatia tohto záporného stanoviska vo veci obrátiť na ESMA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
V napadnutom rozhodnutí sa písomne uvedú úplné a podrobné dôvody, prečo sa príslušní členovia kolégia domnievajú, že nie sú splnené požiadavky stanovené v tomto nariadení alebo iné právne predpisy Únie. V takomto prípade príslušný orgán centrálnej protistrany odloží svoje rozhodnutie týkajúce sa udelenia povolenia a počká na rozhodnutie o udelení povolenia, ktoré môže prijať ESMA v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Príslušný orgán prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím ESMA. Vec sa nesmie predložiť ESMA po uplynutí 30-dňovej lehoty uvedenej vo štvrtom pododseku.
Ak všetci členovia kolégia, okrem orgánov členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, dosiahnu vzájomnou dohodou podľa článku 19 ods. 1 spoločné stanovisko, že centrálnej protistrane sa neudelí povolenie, príslušný orgán centrálnej protstrany môže vec predložiť ESMA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Príslušný orgán členského štátu, v ktorom je centrálna protistrana usadená, postúpi rozhodnutie ďalším dotknutým príslušným orgánom.
5. V prípade, že príslušný orgán centrálnej protstrany neuplatňuje ustanovenia tohto nariadenia alebo ich uplatňuje spôsobom, ktorý sa javí ako porušenie práva Únie, ESMA koná v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
ESMA môže na žiadosť ktoréhokoľvek člena kolégia alebo na vlastný podnet po informovaní príslušného orgánu preskúmať údajné porušenie alebo neuplatňovanie práva Únie.
6. Žiadne opatrenie prijaté ktorýmkoľvek členom kolégia počas plnenia jeho povinností nesmie priamo ani nepriamo diskriminovať žiadny členský štát alebo skupinu členských štátov ako miesto poskytovania zúčtovacích služieb v akejkoľvek mene.
7. Do šiestich mesiacov od predloženia úplnej žiadosti príslušný orgán písomne informuje žiadajúcu centrálnu protistranu o tom, či povolenie bolo udelené alebo zamietnuté vrátane úplného odôvodnenia.
Článok 18
Kolégium
1. Príslušný orgán centrálnej protistrany do 30 kalendárnych dní od predloženia úplnej žiadosti v súlade s článkom 17 zriadi kolégium, riadi ho a predsedá mu s cieľom uľahčiť plnenie úloh uvedených v článkoch 15, 17, 49, 51 a 54.
2. Kolégium pozostáva z:
a)
ESMA;
b)
príslušného orgánu centrálnej protistrany;
c)
príslušných orgánov zodpovedných za dohľad nad zúčtovacími členmi centrálnej protistrany usadenými v troch členských štátoch s najväčšími príspevkami do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania uvedeného v článku 42, a to na kumulovanom základe počas jednoročného obdobia;
d)
príslušných orgánov zodpovedných za dohľad nad miestami obchodovania, ktoré obsluhuje centrálna protistrana;
e)
príslušných orgánov vykonávajúcich dohľad nad centrálnymi protistranami, s ktorými boli uzavreté dohody o interoperabilite;
f)
príslušných orgánov vykonávajúcich dohľad nad centrálnymi depozitármi cenných papierov, na ktoré je centrálna protistrana napojená;
g)
príslušných členov ESCB zodpovedných za dohľad nad centrálnou protistranou a príslušných členov ESCB zodpovedných za dohľad nad centrálnymi protistranami, s ktorými boli uzavreté dohody o interoperabilite;
h)
centrálnych bánk, ktoré emitujú najdôležitejšie meny zúčtovávaných finančných nástrojov v Únii.
3. Príslušný orgán členského štátu, ktorý nie je členom kolégia, si môže vyžiadať od kolégia všetky informácie potrebné pre plnenie svojich povinností dohľadu.
4. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti príslušných orgánov podľa tohto nariadenia, kolégium zaistí:
a)
vypracovanie stanoviska uvedeného v článku 19;
b)
výmenu informácií vrátane žiadostí o informácie podľa článku 84;
c)
dohodu o dobrovoľnom zverení úloh medzi svojich členov;
d)
koordináciu programov preskúmania dohľadu, ktoré vychádzajú z posúdenia rizika centrálnej protistrany, a
e)
určenie postupov a pohotovostných plánov na riešenie mimoriadnych udalostí podľa článku 24.
5. Zriadenie a fungovanie kolégia sa zakladá na písomnej dohode medzi všetkými jeho členmi.
V tejto dohode sa určia praktické dojednania fungovania kolégia vrátane podrobných pravidiel postupov hlasovania, ako je uvedené v článku 19 ods. 3, a môžu sa v nej určiť úlohy, ktorými má byť poverený príslušný orgán centrálnej protistrany alebo iný člen kolégia.
6. S cieľom zabezpečiť konzistentné a zosúladené fungovanie kolégií v rámci celej Únie vypracuje ESMA návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa meny v Únii uvedené v odseku 2 písm. h) považujú za najdôležitejšie, a podrobnosti praktických dojednaní uvedených v odseku 5.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 19
Stanovisko kolégia
1. Príslušný orgán centrálnej protistrany vykoná do štyroch mesiacov od predloženia úplnej žiadosti centrálnou protistranou v súlade s článkom 17 posúdenie rizika centrálnej protistrany a správu predloží kolégiu.
Do 30 kalendárnych dní od prijatia tejto správy a na základe zistení v nej uvedených sa kolégium dohodne na spoločnom stanovisku, v ktorom určí, či žiadajúca centrálna protistrana spĺňa všetky požiadavky stanovené v tomto nariadení.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 17 ods. 4 štvrtý pododsek, a ak sa nedosiahne spoločné stanoviskov súlade s druhým pododsekom, kolégium prijme v tej istej lehote väčšinové stanovisko.
2. ESMA napomôže prijatiu spoločného stanoviska v súlade so svojou všeobecnou koordinačnou funkciou podľa článku 31 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
3. Väčšinové stanovisko kolégia sa prijme na základe jednoduchej väčšiny jeho členov. V kolégiách, ktoré pozostávajú najviac z 12 členov, môžu hlasovať maximálne dvaja členovia kolégia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen má jeden hlas. V kolégiách, ktoré pozostávajú z viac než 12 členov, môžu hlasovať maximálne traja členovia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen má jeden hlas. ESMA nemá hlasovacie práva pri hlasovaní o stanoviskách kolégia.
Článok 20
Odňatie povolenia
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 22 ods. 3, príslušný orgán centrálnej protistrany odníme povolenie v prípade, ak centrálna protistrana:
a)
nevyužije povolenie počas 12 mesiacov, výslovne sa vzdá povolenia, alebo neposkytuje služby ani nevykonáva činnosť počas predchádzajúcich šiestich mesiacov;
b)
získala povolenie na základe nepravdivých vyhlásení alebo iným neoprávneným spôsobom;
c)
prestala spĺňať podmienky, na základe ktorých bolo povolenie udelené, a neprijala v stanovenom časovom rámci nápravné opatrenie požadované príslušným orgánom centrálnej protistrany;
d)
závažne a systematicky porušovala požiadavky stanovené v tomto nariadení.
2. Ak príslušný orgán centrálnej protistrany usúdi, že nastala niektorá z okolností uvedených v odseku 1, do piatich pracovných dní to náležite oznámi ESMA a členom kolégia.
3. Potrebu odňatia povolenia centrálnej protistrane konzultuje príslušný orgán centrálnej protistrany s členmi kolégia s výnimkou prípadu, ak je rozhodnutie naliehavé.
4. Každý člen kolégia môže kedykoľvek žiadať, aby príslušný orgán centrálnej protistrany preskúmal, či centrálna protistrana aj naďalej spĺňa podmienky, za ktorých bolo povolenie udelené.
5. Príslušný orgán centrálnej protistrany môže obmedziť odňatie povolenia na konkrétnu službu, činnosť alebo triedu finančných nástrojov.
6. Príslušný orgán centrálnej protistrany zašle ESMA a členom kolégia svoje plne odôvodnené rozhodnutie, ktoré vezme do úvahy výhrady členov kolégia.
7. Rozhodnutie o odňatí povolenia je platné v celej Únii.
Článok 21
Preskúmanie a hodnotenie
1. Bez toho, aby bola dotknutá úloha kolégia, príslušné orgány uvedené v článku 22 preskúmajú opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy zavedené centrálnymi protistranami na dosiahnutie súladu s týmto nariadením a hodnotia riziká, ktorým sú alebo môžu byť centrálne protistrany vystavené.
2. Preskúmanie a hodnotenie uvedené v odseku 1 sa vzťahuje na všetky požiadavky na centrálne protistrany stanovené v tomto nariadení.
3. Príslušné orgány stanovia frekvenciu a rozsah preskúmania a hodnotenia uvedeného v odseku 1, a to s prihliadnutím na veľkosť, systémový význam, povahu, rozsah a zložitosť činností dotknutých centrálnych protistrán. Preskúmanie a hodnotenie sa aktualizujú najmenej raz za rok.
Centrálne protistrany podliehajú kontrolám na mieste.
4. Príslušné orgány pravidelne, najmenej však raz za rok, oznamujú kolégiu výsledky preskúmania a hodnotenia uvedeného v odseku 1 vrátane akýchkoľvek prijatých nápravných opatrení alebo uložených sankcií.
5. Príslušné orgány od každej centrálnej protistrany, ktorá nespĺňa požiadavky stanovené v tomto nariadení, vyžadujú prijatie potrebných opatrení alebo krokov na riešenie tejto situácie v počiatočnom štádiu.
6. ESMA plní koordinačnú úlohu medzi príslušnými orgánmi a rôznymi kolégiami s cieľom vytvoriť spoločnú kultúru dohľadu a zaviesť konzistentné postupy dohľadu, zabezpečiť používanie rovnakých postupov a jednotného prístupu a posilniť konzistentnosť výsledkov dohľadu.
Na účely prvého pododseku ESMA aspoň raz ročne:
a)
vykonáva porovnávaciu analýzu činností dohľadu všetkých príslušných orgánov v súvislosti s udeľovaním povolenia a dohľadom nad centrálnymi protistranami v súlade s článkom 30 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 a
b)
iniciuje a koordinuje hodnotenie odolnosti centrálnych protistrán v celej Únii voči nepriaznivému vývoju na trhu v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Ak hodnotenie uvedené v písmene b) druhého pododseku odhalí nedostatočnú odolnosť jednej alebo viacerých centrálnych protistrán, vydá ESMA potrebné odporúčania podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Dohľad nad centrálnymi protistranami
Článok 22
Príslušný orgán
1. Každý členský štát určí príslušný orgán zodpovedný za plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia, pokiaľ ide o udeľovanie povolení centrálnym protistranám usadeným na jeho území a dohľad nad nimi, a informuje o ňom Komisiu a ESMA.
Ak členský štát určí viac ako jeden príslušný orgán, jednoznačne určí príslušné úlohy a určí jediný orgán zodpovedný za koordináciu, spoluprácu a výmenu informácií medzi Komisiou, ESMA, príslušnými orgánmi iných členských štátov, EBA a príslušnými členmi ESCB v súlade s článkami 23, 24, 83 a 84.
2. Každý členský štát zabezpečí, aby mal príslušný orgán právomoci dohľadu a vyšetrovacie právomoci potrebné na výkon svojich funkcií.
3. Každý členský štát zaistí, aby sa v súlade s vnútroštátnym právom mohli prijímať alebo ukladať primerané správne opatrenia voči fyzickým alebo právnickým osobám zodpovedným za nedodržanie tohto nariadenia.
Tieto opatrenia musia byť účinné, primerané a odradzujúce a môže sa nimi požadovať prijatie nápravných opatrení v stanovenom časovom rámci.
4. ESMA uverejní na svojej internetovej stránke zoznam príslušných orgánov určených v súlade s odsekom 1.
KAPITOLA 3
Spolupráca
Článok 23
Spolupráca medzi orgánmi
1. Príslušné orgány úzko spolupracujú medzi sebou, s ESMA a v prípade potreby s ESCB.
2. Príslušné orgány pri výkone svojich všeobecných povinností náležite zvážia potenciálny vplyv svojich rozhodnutí na stabilitu finančného systému vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch, najmä mimoriadne situácie uvedené v článku 24, a to na základe informácií dostupných v danom čase.
Článok 24
Mimoriadne situácie
Príslušný orgán centrálnej protistrany alebo akýkoľvek iný orgán bez zbytočného odkladu informuje ESMA, kolégium, príslušných členov ESCB a ostatné dotknuté orgány o každej mimoriadnej situácii týkajúcej sa centrálnej protistrany vrátane vývoja na finančných trhoch, ktorý môže mať nepriaznivý vplyv na likviditu trhu a stabilitu finančného systému v ktoromkoľvek z členských štátov, v ktorom je usadená centrálna protistrana alebo jeden z jej zúčtovacích členov.
KAPITOLA 4
Vzťahy s tretími krajinami
Článok 25
Uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny
1. Centrálna protistrana usadená v tretej krajine môže poskytovať zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo miestam obchodovania usadeným v Únii, len ak túto centrálnu protistranu uznal ESMA.
2. ESMA po porade s orgánmi uvedenými v odseku 3 môže uznať centrálnu protistranu usadenú v tretej krajine, ktorá požiadala o uznanie na účely poskytovania určitých zúčtovacích služieb alebo činností, ak:
a)
Komisia prijala vykonávací akt v súlade s odsekom 6;
b)
centrálnej protistrane bolo v tejto tretej krajine udelené povolenie a podlieha účinnému dohľadu a presadzovaniu, ktorým sa zabezpečuje plné dodržiavanie požiadaviek na obozretnosť podnikania uplatniteľných v tejto tretej krajine;
c)
uzavreli sa dohody o spolupráci v súlade s odsekom 7;
d)
centrálna protistrana je usadená alebo jej bolo udelené povolenie v tretej krajine, ktorá sa v súlade s kritériami stanovenými v spoločnom memorande o porozumení medzi členskými štátmi o rovnocennosti tretích krajín podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (29) považuje za krajinu, ktorá má rovnocenné systémy proti praniu špinavých peňazí a na boj proti financovaniu terorizmu ako Únia.
3. Pri posudzovaní toho, či boli splnené podmienky uvedené v odseku 2, ESMA konzultuje s:
a)
príslušným orgánom členského štátu, v ktorom centrálna protistrana poskytuje alebo zamýšľa poskytovať zúčtovacie služby a ktorý vybrala centrálna protistrana;
b)
príslušnými orgánmi zodpovednými za dohľad nad zúčtovacími členmi centrálnej protistrany, ktorí sú usadení v troch členských štátoch a ktorí poskytujú alebo o ktorých centrálna protistrana predpokladá, že budú poskytovať najväčšie príspevky do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania podľa článku 42 na kumulovanom základe počas obdobia jedného roka;
c)
príslušnými orgánmi zodpovednými za dohľad nad miestami obchodovania nachádzajúcimi sa v Únii, ktorým centrálna protistrana poskytuje alebo má poskytovať služby;
d)
príslušnými orgánmi vykonávajúcimi dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v Únii, s ktorými sa uzatvorili dohody o interoperabilite;
e)
príslušnými členmi ESCB v členských štátoch, v ktorých centrálna protistrana poskytuje alebo zamýšľa poskytovať zúčtovacie služby, a príslušnými členmi ESCB zodpovednými za dohľad nad centrálnymi protistranami, s ktorými sa uzatvorili dohody o interoperabilite;
f)
centrálnymi bankami emitujúcimi najdôležitejšie meny finančných nástrojov v Únii, ktoré sa zúčtovávajú alebo majú zúčtovávať.
4. Centrálna protistrana uvedená v odseku 1 predloží svoju žiadosť ESMA.
Žiadajúca centrálna protistrana poskytne ESMA všetky informácie nevyhnutné na účely jej uznania. ESMA do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je úplná. Ak žiadosť nie je úplná, ESMA stanoví lehotu, v ktorej musí žiadajúca centrálna protistrana poskytnúť doplňujúce informácie.
Rozhodnutie o uznaní vychádza z podmienok ustanovených v odseku 2 a je nezávislé od akéhokoľvek posúdenia, ktoré je základom pre rozhodnutie o rovnocennosti podľa článku 13 ods. 3.
ESMA pred prijatím svojho rozhodnutia konzultuje s orgánmi a subjektmi uvedenými v odseku 3.
ESMA do 180 pracovných dní od predloženia úplnej žiadosti písomne informuje žiadajúcu centrálnu protistranu o tom, či bolo uznanie udelené alebo zamietnuté vrátane úplného odôvodnenia.
ESMA uverejní na svojej internetovcej stránke zoznam centrálnych protistrán uznaných v súlade s týmto nariadením.
5. ESMA po konzultácii s orgánmi a subjektmi uvedenými v odseku 3 preskúma uznanie centrálnej protistrany usadenej v tretej krajine v prípade, ak táto centrálna protistrana rozšírila rozsah svojich činností a služieb v Únii. Pri preskúmaní postupuje v súlade s odsekmi 2, 3 a 4. ESMA môže odňať uznanie tejto centrálnej protistrany, ak už nie sú splnené podmienky uvedené v odseku 2 a za rovnakých okolností, ako sú uvedené v článku 20.
6. Komisia môže prijať vykonávací akt podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, pričom stanoví, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny zaisťuje, že centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v tejto tretej krajine, spĺňajú právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v hlave IV tohto nariadenia, že tieto centrálne protistrany podliehajú priebežnému účinnému dohľadu a presadzovaniu v tejto tretej krajine a že právny rámec tejto tretej krajiny ustanovuje účinný rovnocenný systém pre uznanie centrálnych protistrán, ktorým bolo udelené povolenie podľa právneho režimu tretej krajiny.
7. ESMA uzavrie dohody o spolupráci s dotknutými príslušnými orgánmi tretích krajín, ktorých právny rámec a rámec dohľadu boli uznané ako rovnocenné s týmto nariadením v súlade s odsekom 6. V týchto dohodách sa stanoví aspoň:
a)
mechanizmus výmeny informácií medzi ESMA a príslušnými orgánmi dotknutých tretích krajín vrátane prístupu ku všetkým informáciám požadovaným zo strany ESMA, ktoré sa týkajú centrálnych protistrán, ktorým bolo v tretích krajinách udelené povolenie;
b)
mechanizmus okamžitého informovania ESMA v prípade, keď sa príslušný orgán tretej krajiny domnieva, že centrálna protistrana, nad ktorou vykonáva dohľad, porušuje podmienky jeho povolenia alebo iných právnych predpisov, ktorým podlieha;
c)
mechanizmus okamžitého informovania ESMA príslušným orgánom tretej krajiny v prípade, že centrálnej protistrane, nad ktorou vykonáva dohľad, bolo udelené právo poskytovať zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo klientom usadeným v Únii;
d)
postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu vrátane prípadných kontrol na mieste.
8. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, ktorými sa stanovia informácie, ktoré žiadajúca centrálna protistrana poskytne ESMA vo svojej žiadosti o uznanie.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
HLAVA IV
POŽIADAVKY NA CENTRÁLNE PROTISTRANY
KAPITOLA 1
Organizačné požiadavky
Článok 26
Všeobecné ustanovenia
1. Centrálna protistrana má spoľahlivý systém správy, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s presne definovanými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti, účinné postupy zisťovania, riadenia, monitorovania a ohlasovania rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená, a primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane spoľahlivých administratívnych a účtovných postupov.
2. Centrálna protistrana prijme politiky a postupy, ktoré sú dostatočne účinné na zaistenie súladu s týmto nariadením vrátane súladu jej manažérov a zamestnancov so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia.
3. Centrálna protistrana udržiava a riadi organizačnú štruktúru, ktorá zaisťuje kontinuitu a riadne fungovanie pri výkone jej služieb a činností. Využíva vhodné a primerané systémy, zdroje a postupy.
4. Centrálna protistrana zachováva zreteľné oddelenie medzi ohlasovaním týkajúcim sa riadenia rizík a ohlasovaním týkajúcim sa ostatných činností centrálnej protistrany.
5. Centrálna protistrana prijme, vykonáva a udržiava politiku odmeňovania, ktorá podporuje spoľahlivé a účinné riadenie rizík a ktorá nevytvára motivačné faktory na zmierňovanie noriem v oblasti rizík.
6. Centrálna protistrana udržiava primerané systémy informačných technológií na zvládnutie zložitosti, rôznorodosti a druhu vykonávaných služieb a činností v záujme zaistenia vysokých noriem bezpečnosti, integrity a dôvernosti uchovávaných informácií.
7. Centrálna protistrana sprístupní verejnosti bez poplatkov svoj systém správy, pravidlá vzťahujúce sa na centrálnu protistranu a svoje kritériá prístupu pre zúčtujúce členstvo.
8. Centrálna protistrana podlieha častým a nezávislým auditom. Výsledky týchto auditov sa oznámia rade a sprístupnia príslušnému orgánu.
9. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA po konzultácii s členmi ESCB vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví minimálny obsah pravidiel a systému správy uvedených v odsekoch 1 až 8.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 27
Vrcholový manažment a rada
1. Vrcholový manažment centrálnej protistrany musí mať dostatočne dobrú povesť a dostatočné skúsenosti na zaistenie spoľahlivého a obozretného riadenia centrálnej protistrany.
2. Centrálna protistrana má radu. Najmenej jedna tretina členov tejto rady, nie však menej ako dvaja členovia, musí byť nezávislá. Zástupcovia klientov zúčtovacích členov sú prizvaní, aby sa zúčastnili zasadnutí rady pri prerokúvaní otázok súvisiacich s článkami 38 a 39. Odmeňovanie nezávislých a iných nevýkonných členov rady nesmie byť spojené s obchodnými výsledkami centrálnej protistrany.
Členovia rady centrálnej protistrany vrátane jej nezávislých členov musia mať dostatočne dobrú povesť a primerané odborné znalosti o finančných službách, riadení rizík a zúčtovacích službách.
3. Centrálna protistrana jednoznačne určí úlohy a povinnosti rady a sprístupní zápisnice zo zasadnutí rady príslušnému orgánu a audítorom.
Článok 28
Výbor pre riziká
1. Centrálna protistrana ustanoví výbor pre riziká, ktorý pozostáva zo zástupcov jej zúčtovacích členov, nezávislých členov rady a zástupcov jej klientov. Výbor pre riziká môže pozvať zamestnancov centrálnej protistrany a nezávislých externých odborníkov k účasti na zasadnutiach výboru pre riziká bez práva hlasovať. Príslušné orgány môžu požiadať o účasť na zasadnutiach výboru pre riziká bez práva hlasovať a byť riadne informovaní o činnosti a rozhodnutiach výboru pre riziká. Poradenstvo zo strany výboru pre riziká je nezávislé od akéhokoľvek priameho vplyvu manažmentu centrálnej protistrany. Žiadna zo skupín zástupcov nesmie mať vo výbore pre riziká väčšinu.
2. Centrálna protistrana jednoznačne určí mandát výboru pre riziká, systém správy na zaistenie jeho nezávislosti, prevádzkové postupy, kritériá prijatia a mechanizmus voľby jeho členov. Systém správy je verejne dostupný a stanoví sa v ňom aspoň to, že predsedom výboru pre riziká je nezávislý člen rady a že výbor pre riziká podlieha priamo rade a má pravidelné zasadnutia.
3. Výbor pre riziká poskytuje rade poradenstvo ku všetkým opatreniam, ktoré môžu mať vplyv na riadenie rizík centrálnej protistrany, napríklad v súvislosti s významnou zmenou jej modelu rizík, postupmi pri zlyhaní, kritériami uznávania zúčtovacích členov, zúčtovania nových tried nástrojov alebo externého zabezpečovania funkcií. Poradenstvo výboru pre riziká sa nevyžaduje pre každodennú činnosť centrálnej protistrany. V mimoriadnych situáciách sa vynaloží primerané úsilie na konzultáciu situácie, ktorá vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, s výborom pre riziká.
4. Bez toho, aby bolo dotknuté právo príslušných orgánov byť riadne informované, sú členovia výboru pre riziká viazaní mlčanlivosťou. Ak predseda výboru pre riziká určí, že niektorý člen má v konkrétnej veci skutočný alebo potenciálny konflikt záujmov, nesmie tento člen hlasovať o danej veci.
5. Centrálna protistrana čo najskôr informuje príslušný orgán o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa rady výboru pre riziká.
Článok 29
Uchovávanie záznamov
1. Centrálna protistrana uchováva minimálne desať rokov všetky záznamy o poskytnutých službách a činnostiach, aby príslušný orgán mohol monitorovať dodržiavanie tohto nariadenia centrálnou protistranou.
2. Centrálna protistrana uchováva všetky informácie o všetkých zmluvách, ktoré spracovala, minimálne desať rokov od ukončenia zmluvy. Tieto informácie umožnia prinajmenšom identifikáciu pôvodných podmienok transakcie pred zúčtovaním touto centrálnou protistranou.
3. Centrálna protistrana sprístupní na žiadosť príslušnému orgánu, ESMA a relevantným členom ESCB záznamy a informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 a všetky informácie o pozíciách zúčtovaných zmlúv bez ohľadu na miesto, kde sa transakcie uskutočnili.
4. Na zabezpečenie konzistentného uplatňovania tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia podrobnosti o záznamoch a informáciách, ktoré sa majú uchovávať, ako sa uvádza v odsekoch 1 až 3.
ESMA predloží Komisii tento návrh regulačných technických noriem do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
5. S cieľom zaistiť jednotné podmienky uplatňovania odsekov 1 a 2 ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických noriem stanovujúcich formát záznamov a informácií, ktoré sa majú uchovávať.
ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 30
Akcionári a členovia s kvalifikovaným podielom
1. Príslušný orgán neudelí centrálnej protistrane povolenie, kým nie je informovaný o totožnosti akcionárov alebo členov, priamych alebo nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, a o výškach týchto podielov.
2. Príslušný orgán zamietne udelenie povolenia centrálnej protistrane, ak nie je presvedčený o vhodnosti akcionárov alebo členov, ktorí majú kvalifikované podiely v centrálnej protistrane, pričom zohľadňuje potrebu zaistiť spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany.
3. Ak medzi centrálnou protistranou a inými fyzickými alebo právnickými osobami existuje úzke prepojenie, príslušný orgán udelí povolenie, len ak tieto prepojenia nebránia účinnému výkonu funkcií dohľadu príslušného orgánu.
4. Ak osoby uvedené v odseku 1 uplatňujú vplyv, ktorý by mohol byť škodlivý pre spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany, príslušný orgán prijme primerané opatrenia na ukončenie tejto situácie, ku ktorým môže patriť odňatie povolenia centrálnej protistrane.
5. Príslušný orgán zamietne udeliť povolenie, ak zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia tretej krajiny, krorými sa riadi jedna alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby, s ktorými má centrálna protistrana úzke prepojenie, alebo ťažkosti spojené s ich presadzovaním bránia účinnému uplatňovaniu funkcií dohľadu príslušného orgánu.
Článok 31
Informácie pre príslušné orgány
1. Centrálna protistrana oznámi svojmu príslušnému orgánu akékoľvek zmeny vo svojom manažmente a poskytne mu všetky informácie potrebné na posúdenie dodržiavania článku 27 ods. 1 a druhého pododseku článku 27 ods. 2.
Ak by konanie člena rady mohlo mať škodlivý vplyv na spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany, príslušný orgán prijme primerané opatrenia, ktoré môžu zahŕňať i odvolania tohto člena z rady.
2. Každá fyzická alebo právnická osoba, alebo takéto osoby konajúce v zhode (ďalej len „navrhovaný nadobúdateľ“), ktoré prijali rozhodnutie buď nadobudnúť, priamo alebo nepriamo, kvalifikovaný podiel v centrálnej protistrane, alebo ďalej zvýšiť, priamo alebo nepriamo, takýto kvalifikovaný podiel v centrálnej protistrane, v dôsledku čoho by podiel na hlasovacích právach alebo na držanom základnom imaní dosiahol alebo prekročil 10 %, 20 %, 30 % alebo 50 %, alebo takú úroveň, že centrálna protistrana by sa stala ich dcérskym podnikom (ďalej len „navrhované nadobudnutie“), najprv písomne informujú príslušný orgán centrálnej protistrany, v ktorej sa snažia nadobudnúť alebo zvýšiť kvalifikovaný podiel, a uvedú veľkosť plánovaného podielu a relevantné informácie podľa článku 32 ods. 4.
Každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá prijala rozhodnutie zbaviť sa, priamo alebo nepriamo, kvalifikovaného podielu v centrálnej protistrane (ďalej len „navrhovaný predávajúci“), o tom najprv písomne informuje príslušný orgán, pričom uvedie veľkosť takéhoto podielu. Táto osoba rovnako informuje príslušný orgán v prípade, ak prijala rozhodnutie znížiť kvalifikovaný podiel tak, že by podiel na hlasovacích právach alebo držanom základnom imaní klesol pod 10 %, 20 %, 30 % alebo 50 %, alebo tak, že by centrálna protistrana prestala byť dcérskym podnikom tejto osoby.
Príslušný orgán čo najskôr, a v každom prípade do dvoch pracovných dní od prijatia oznámenia uvedeného v tomto odseku a od prijatia informácií uvedených v odseku 3 písomne potvrdí ich prijatie navrhovanému nadobúdateľovi alebo predávajúcemu.
Príslušný orgán má maximálne 60 pracovných dní odo dňa písomného potvrdenia o prijatí oznámenia a všetkých dokumentov, ktorých pripojenie k oznámeniu sa vyžaduje na základe zoznamu uvedeného v článku 32 ods. 4 (ďalej len „lehota na posúdenie“), na vykonanie posúdenia podľa článku 32 ods. 1 (ďalej len „posúdenie“).
Príslušný orgán informuje navrhovaného nadobúdateľa alebo predávajúceho o dátume uplynutia lehoty na posúdenie v čase potvrdenia prijatia.
3. Príslušný orgán si môže počas lehoty na posúdenie podľa potreby, ale najneskôr v 50. pracovný deň lehoty na posúdenie, vyžiadať akékoľvek ďalšie informácie, ktoré sú potrebné na ukončenie posúdenia. Takáto žiadosť sa podáva písomne a spresnia sa v nej ďalšie potrebné informácie.
Plynutie lehoty na posúdenie sa preruší na obdobie odo dňa žiadosti príslušného orgánu o informácie do prijatia odpovede na túto žiadosť navrhovaným nadobúdateľom. Toto prerušenie nepresiahne 20 pracovných dní. Príslušný orgán môže podľa svojho uváženia dať ďalšie žiadosti o doplnenie alebo objasnenie informácií, to však nesmie viesť k prerušeniu lehoty na posúdenie.
4. Príslušný orgán môže predĺžiť prerušenie uvedené v odseku 3 druhom pododseku až na 30 pracovných dní, ak navrhovaný nadobúdateľ alebo predávajúci:
a)
je usadený alebo podlieha regulácii mimo Únie;
b)
je fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá nepodlieha dohľadu podľa tohto nariadenia ani smernice 73/239/EHS, smernice Rady 92/49/EHS z 18. júna 1992 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa priameho poistenia s výnimkou životného poistenia (30), ani podľa smerníc 2002/83/ES, 2003/41/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES, 2006/48/ES, 2009/65/ES ani 2011/61/EÚ.
5. Ak sa príslušný orgán po skončení posúdenia rozhodne vyjadriť nesúhlas s navrhovaným nadobudnutím, do dvoch pracovných dní a bez prekročenia lehoty na posúdenie o tom písomne informuje navrhovaného nadobúdateľa a uvedie dôvody tohto rozhodnutia. Príslušný orgán o tom náležite informuje kolégium uvedené v článku 18. Ak vnútroštátne právne predpisy neustanovujú inak, na žiadosť navrhovaného nadobúdateľa je možné sprístupniť verejnosti primerané odôvodnenie rozhodnutia. Členské štáty však môžu povoliť príslušnému orgánu vykonať takéto zverejnenie aj vtedy, ak navrhovaný nadobúdateľ žiadosť nepodá.
6. Ak sa príslušný orgán nevysloví v lehote na posúdenie proti navrhovanému nadobudnutiu, nadobudnutie sa považuje za schválené.
7. Príslušný orgán môže stanoviť maximálnu lehotu na uskutočnenie navrhovaného nadobudnutia a podľa potreby ju predĺžiť.
8. Členské štáty nesmú stanoviť požiadavky na oznamovanie priamych alebo nepriamych nadobudnutí hlasovacích práv alebo základného imania príslušnému orgánu a na ich schválenie príslušným orgánom, ktoré sú prísnejšie než požiadavky stanovené v tomto nariadení.
Článok 32
Posúdenie
1. Pri posudzovaní oznámenia uvedeného v článku 31 ods. 2 a informácií uvedených v článku 31 ods. 3 príslušný orgán s cieľom zaistiť spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany, v ktorej sa navrhuje nadobudnutie, a so zreteľom na možný vplyv navrhovaného nadobúdateľa na centrálnu protistranu, zhodnotí vhodnosť navrhovaného nadobúdateľa a finančnú primeranosť navrhovaného nadobudnutia na základe všetkých týchto kritérií:
a)
dobrá povesť a dobrý finančný stav navrhovaného nadobúdateľa;
b)
dobrá povesť a skúsenosti všetkých osôb, ktoré budú v dôsledku navrhovaného nadobudnutia riadiť podnikanie centrálnej protistrany;
c)
či centrálna protistrana bude schopná stále dodržiavať toto nariadenie;
d)
či existujú primerané dôvody na podozrenie, že v súvislosti s navrhovaným nadobudnutím dochádza alebo došlo k praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu, alebo došlo k pokusu o pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu v zmysle článku 1 smernice 2005/60/ES, alebo že by navrhované nadobudnutie mohlo zvýšiť riziko takéhoto konania.
Pri posudzovaní dobrého finančného stavu navrhovaného nadobúdateľa venuje príslušný orgán osobitnú pozornosť druhu vykonávanej a navrhovanej podnikateľskej činnosti v centrálnej protistrane, v ktorej sa navrhuje nadobudnutie.
Pri posudzovaní schopnosti centrálnej protistrany dodržiavať toto nariadenie venuje príslušný orgán osobitnú pozornosť skutočnosti, či skupina, ktorej sa stane členom, má štruktúru, ktorá umožňuje vykonávať účinný dohľad, účinne vymieňať informácie medzi príslušnými orgánmi a určiť rozdelenie povinností medzi príslušné orgány.
2. Príslušné orgány sa môžu vysloviť proti navrhovanému nadobudnutiu, len ak na to existujú primerané dôvody na základe kritérií uvedených v odseku 1 alebo ak informácie poskytnuté navrhovaným nadobúdateľom nie sú úplné.
3. Členské štáty nesmú uložiť žiadne predchádzajúce podmienky v súvislosti s výškou podielu, ktorý musí byť nadobudnutý, ani nesmú povoliť svojim príslušným orgánom skúmať navrhované nadobudnutie z hľadiska hospodárskych potrieb trhu.
4. Členské štáty zverejnia zoznam s informáciami, ktoré sú potrebné na vykonanie posúdenia a ktoré sa musia poskytnúť príslušným orgánom v čase oznámenia uvedeného v článku 31 ods. 2. Požadované informácie musia byť primerané a prispôsobené povahe navrhovaného nadobúdateľa a navrhovaného nadobudnutia. Členské štáty si nevyžiadajú informácie, ktoré nie sú relevantné pre obozretnostné posúdenie.
5. Bez ohľadu na článok 31 ods. 2, 3 a 4, ak boli príslušnému orgánu oznámené dva alebo viaceré návrhy na nadobudnutie alebo zvýšenie kvalifikovaných podielov v tej istej centrálnej protistrane, príslušný orgán zaobchádza s navrhovanými nadobúdateľmi nediskriminačne.
6. Pri vykonávaní posúdenia dotknuté príslušné orgány navzájom úzko spolupracujú, ak je navrhovaný nadobúdateľ jedným z týchto subjektov:
a)
iná centrálna protistrana, úverová inštitúcia, životná poisťovňa, poisťovňa, zaisťovňa, investičná spoločnosť, organizátor trhu, organizátor systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, správcovská spoločnosť PKIPCP alebo správca alternatívnych investičných fondov s povolením v inom členskom štáte;
b)
materská spoločnosť inej centrálnej protistrany, úverovej inštitúcie, životnej poisťovne, poisťovne, zaisťovne, investičnej spoločnosti, organizátora trhu, organizátora systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, správcovskej spoločnosti PKIPCP alebo správcu alternatívnych investičných fondov s povolením v inom členskom štáte;
c)
fyzická osoba alebo právnická osoba ovládajúca inú centrálnu protistranu, úverovú inštitúciu, životnú poisťovňu, poisťovňu, zaisťovňu, investičnú spoločnosť, organizátora trhu, organizátora systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, správcovskú spoločnosť PKIPCP alebo správcu alternatívnych investičných fondov s povolením v inom členskom štáte.
7. Príslušné orgány si bez zbytočného odkladu navzájom poskytnú akékoľvek informácie, ktoré sú dôležité alebo relevantné pre posúdenie. Príslušné orgány si na žiadosť navzájom oznámia všetky relevantné informácie a z vlastného podnetu oznámia všetky dôležité informácie. V rozhodnutí príslušného orgánu, ktorý udelil povolenie centrálnej protistrane, v ktorej sa navrhuje nadobudnutie, sa uvedú všetky názory alebo výhrady príslušného orgánu zodpovedného za navrhovaného nadobúdateľa.
Článok 33
Konflikt záujmov
1. Centrálna protistrana udržiava a riadi účinný písomný organizačný a administratívny rámec na zisťovanie a riadenie potenciálnych konfliktov záujmov medzi sebou vrátane svojich manažérov, zamestnancov alebo akejkoľvek osoby s priamym alebo nepriamym ovládajúcim či úzkym prepojením, a svojimi zúčtovacími členmi alebo ich klientmi, ktorých centrálna protistrana pozná. Udržiava a uplatňuje primerané postupy zamerané na riešenie prípadného konfliktu záujmov.
2. Ak organizačný alebo administratívny rámec centrálnej protistrany na riadenie konfliktov záujmov nie je dostatočný na zaistenie toho, aby sa s primeranou istotou zamedzilo rizikám poškodenia záujmov zúčtovacieho člena alebo klienta, centrálna protistrana jednoznačne oznámi zúčtovaciemu členovi pred prijatím nových transakcií od tohto zúčtovacieho člena všeobecnú povahu alebo zdroje konfliktov záujmov. Ak je klient centrálnej protistrane známy, centrálna protistrana informuje klienta a zúčtovacieho člena, ktorého klient je týmto dotknutý.
3. Ak je centrálna protistrana materský podnik alebo dcérsky podnik, v písomnom rámci sa zohľadnia aj okolnosti, ktorých si je centrálna protistrana vedomá alebo ktorých by si mala byť vedomá a ktoré môžu predstavovať dôvod vzniku konfliktu záujmov vyplývajúci zo štruktúry a obchodných činností iných podnikov, ku ktorým má vzťah ako materský alebo dcérsky podnik.
4. Písomný rámec ustanovený v súlade s odsekom 1 zahŕňa:
a)
okolnosti, ktoré predstavujú konflikt záujmov alebo môžu viesť ku konfliktu záujmov predstavujúcemu závažné riziko poškodenia záujmov jedného alebo viacerých zúčtovacích členov alebo klientov;
b)
postupy, ktoré sa majú dodržiavať, a opatrenia, ktoré sa majú prijať, na riadenie takéhoto konfliktu.
5. Centrálna protistrana prijme všetky primerané kroky na zabránenie zneužitiu informácií uchovávaných v jej systémoch a zabráni využívaniu týchto informácií na iné obchodné činnosti. Fyzická osoba, ktorá má úzke prepojenie na centrálnu protistranu, alebo právnická osoba, ktorá má s centrálnou protistranou vzťah ako materský podnik alebo dcérsky podnik, nepoužije dôverné informácie uchovávané touto centrálnou protistranou na akékoľvek komerčné účely bez predchádzajúceho písomného súhlasu klienta, ktorému tieto dôverné informácie patria.
Článok 34
Kontinuita podnikateľskej činnosti
1. Centrálna protistrana zavedie, vykonáva a udržiava primeranú politiku zabezpečovania kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii s cieľom zaistiť zachovanie svojich funkcií, včasnú obnovu činnosti a plnenie povinností centrálnej protistrany. Takýto plán umožňuje minimálne obnovu všetkých transakcií v čase výpadku, aby centrálna protistrana mohla pokračovať v činnosti s istotou a dokončiť vyrovnanie k plánovanému dátumu.
2. Centrálna protistrana zavedie, vykonáva a udržiava vhodný postup, ktorým sa zabezpečí včasné a riadne vyrovnanie alebo prevod aktív a pozícií klientov a zúčtovacích členov v prípade odňatia povolenia na základe rozhodnutia podľa článku 20.
3. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA po konzultácii s členmi ESCB vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví minimálny obsah politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii a požiadavky na ne.
ESMA predloží Komisii tento návrh regulačných technických noriem do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 35
Externé zabezpečovanie činností
1. Ak centrálna protistrana externe zabezpečuje prevádzkové funkcie, služby alebo činnosti, zostáva plne zodpovedná za plnenie všetkých svojich povinností podľa tohto nariadenia a vždy musí zabezpečiť, že:
a)
externé zabezpečovanie činností nevedie k delegovaniu jej zodpovednosti;
b)
vzťah a povinnosti centrálnej protistrany voči jej zúčtovacím členom, prípadne voči jej klientom, nie sú zmenené;
c)
podmienky udelenia povolenia centrálnej protistrane sa v skutočnosti nemenia;
d)
externé zabezpečovanie činností nebráni vykonávaniu funkcií dohľadu vrátane prístupu na miesto s cieľom získať všetky relevantné informácie potrebné na plnenie tohto mandátu;
e)
externé zabezpečovanie činností nevedie k tomu, že centrálna protistrana príde o potrebné systémy a kontrolné mechanizmy na riadenie rizík, ktorým je vystavená;
f)
poskytovateľ služieb zavedie ekvivalentné požiadavky na zaistenie kontinuity podnikateľskj činnosti, ako sú tie, ktoré centrálna protistrana musí splniť na základe tohto nariadenia;
g)
centrálna protistrana si zachováva potrebnú odbornosť a zdroje na hodnotenie kvality poskytovaných služieb a organizačnej a kapitálovej primeranosti poskytovateľa služieb a na účinný dohľad nad externe zabezpečovanými činnosťami a na riadenie rizík spojených s externým zabezpečovaním funkcií, pričom priebežne vykonáva dohľad nad týmito funkciami a riadi tieto riziká;
h)
centrálna protistrana má priamy prístup k príslušným informáciám o externe zabezpečovaných funkciách;
i)
poskytovateľ služieb spolupracuje s príslušným orgánom v súvislosti s externe zabezpečovanými činnosťami;
j)
poskytovateľ služieb chráni všetky dôverné informácie, ktoré sa týkajú centrálnej protistrany a jej zúčtovacích členov a klientov, alebo ak je tento poskytovateľ služieb usadený v tretej krajine, zabezpečuje, aby normy pre ochranu údajov platné v tejto tretej krajine alebo normy stanovené v dohode medzi dotknutými stranami boli porovnateľné s normami na ochranu údajov platnými v Únii.
Centrálna protistrana nesmie zabezpečovať externe hlavné činnosti súvisiace s riadením rizika, pokiaľ toto externé zabezpečenie neschváli príslušný orgán.
2. Príslušný orgán vyžaduje, aby centrálna protistrana jednoznačne pridelila a stanovila v písomnej dohode svoje práva a povinnosti, ako aj práva a povinnosti poskytovateľa služieb.
3. Centrálna protistrana sprístupní na žiadosť všetky informácie potrebné na to, aby príslušný orgán mohol posúdiť súlad výkonu externe zabezpečovaných činností s týmto nariadením.
KAPITOLA 2
Pravidlá podnikateľskej činnosti
Článok 36
Všeobecné ustanovenia
1. Centrálna protistrana pri poskytovaní služieb svojim zúčtovacím členom a prípadne ich klientom koná spravodlivo a profesionálne v súlade s najlepšími záujmami takýchto zúčtovacích členov a klientov a spoľahlivého riadenia rizík.
2. Centrálna protistrana má dostupné, transparentné a spravodlivé pravidlá včasného vybavovania sťažností.
Článok 37
Požiadavky na účasť
1. Centrálna protistrana po porade s výborom pre riziká podľa článku 28 ods. 3 stanoví kategórie prijateľných zúčtovacích členov a kritériá prijatia, a to v relevantných prípadoch podľa druhu zúčtovaného produktu. Tieto kritériá musia byť nediskriminačné, transparentné a objektívne, aby sa zaistil spravodlivý a otvorený prístup k centrálnej protistrane, a zaistia, aby zúčtovací členovia mali dostatočné finančné zdroje a prevádzkovú kapacitu na splnenie povinností vyplývajúcich z účasti v centrálnej protistrane. Kritériá, ktoré obmedzujú prístup, sú prípustné, len ak je ich cieľom kontrolovať riziko pre centrálnu protistranu.
2. Centrálna protistrana zaistí, aby sa uplatňovanie kritérií uvedených v odseku 1 plnilo priebežne, a musí mať včasný prístup k informáciám dôležitým pre takéto posudzovanie. Centrálna protistrana vykoná najmenej raz ročne komplexné preskúmanie dodržiavania tohto článku jej zúčtovacími členmi.
3. Zúčtovací členovia, ktorí zúčtovávajú transakcie v mene svojich klientov, majú potrebné dodatočné finančné zdroje a prevádzkovú kapacitu na výkon tejto činnosti. Pravidlá centrálnej protistrany pre zúčtovacích členov jej umožňujú zhromažďovanie základných informácií potrebných na identifikáciu, monitorovanie a riadenie príslušnej koncentrácie rizík súvisiacich s poskytovaním služieb klientom. Zúčtovací členovia na žiadosť informujú centrálnu protistranu o kritériách a opatreniach, ktoré prijmú, aby svojim klientom umožnili prístup k službám centrálnej protistrany. Zodpovednosť za to, že klienti dodržiavajú svoje povinnosti, nesú aj naďalej zúčtovací členovia.
4. Centrálna protistrana má objektívne a transparentné postupy na ukončenie členstva a riadny odchod zúčtovacích členov, ktorí prestanú spĺňať kritériá uvedené v odseku 1.
5. Centrálna protistrana môže odoprieť prístup zúčtovacím členom, ktorí spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1, len ak to riadne písomne odôvodní, a na základe komplexnej analýzy rizika.
6. Centrálna protistrana môže uložiť zúčtovacím členom konkrétne dodatočné povinnosti, napríklad účasť na aukciách pozície zúčtovacieho člena, ktorý nesplnil svoje záväzky. Takéto dodatočné povinnosti sú primerané riziku, ktoré predstavuje zúčtovací člen, a neobmedzujú účasť na určité kategórie zúčtovacích členov.
Článok 38
Transparentnosť
1. Centrálna protistrana a jej zúčtovací členovia zverejňujú ceny a poplatky spojené s poskytovanými službami. Zverejňujú ceny a poplatky za každú službu poskytovanú samostatne vrátane zliav, rabatov a podmienok využitia týchto znížení. Centrálna protistrana umožní svojim zúčtovacím členom a podľa potreby ich klientom samostatný prístup ku konkrétnym poskytovaným službám
Centrálna protistrana účtuje samostatne náklady na poskytované služby a príjmy z nich a oznamuje tieto informácie príslušnému orgánu.
2. Centrálna protistrana oznamuje informácie zúčtovacím členom a klientom o rizikách súvisiacich s poskytovanými službami.
3. Centrálna protistrana oznamuje svojim zúčtovacím členom a svojmu príslušnému orgánu cenové informácie používané na výpočet svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom ku koncu dňa.
Centrálna protistrana zverejňuje objemy zúčtovaných transakcií za každú triedu nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtovala na kumulovanom základe.
4. Centrálna protistrana zverejní prevádzkové a technické požiadavky na komunikačné protokoly týkajúce sa obsahu a formátu správ, ktoré využíva na interakciu s tretími stranami vrátane prevádzkových a technických požiadaviek uvedených v článku 7.
5. Centrálna protistrana zverejní každé porušenie kritérií uvedených v článku 37 ods. 1 a požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku zo strany zúčtovacieho člena okrem prípadu, keď sa príslušný orgán po konzultácii s ESMA domnieva, že takéto zverejnenie by predstavovalo ohrozenie finančnej stability alebo dôvery trhu, alebo by vážne ohrozilo finančné trhy alebo spôsobilo neprimeranú škodu zúčastneným stranám.
Článok 39
Oddelenie a prenosnosť
1. Centrálna protistrana vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré jej umožňujú kedykoľvek a bezodkladne v účtoch vedených u centrálnej protistrany rozlišovať aktíva a pozície vedené na účet jedného zúčtovacieho člena od aktív a pozícií vedených na účet iného zúčtovacieho člena a od svojich vlastných aktív.
2. Centrálna protistrana ponúkne vedenie samostatných záznamov a účtovníctva, ktoré každému zúčtovaciemu členovi umožňujú rozlišovať v účtoch vedených u centrálnej protistrany aktíva a pozície daného zúčtovacieho člena od aktív a pozícií vedených na účet jeho klientov (ďalej len „úplné oddelenie klientov“).
3. Centrálna protistrana ponúkne vedenie oddelených záznamov a účtovníctva, ktoré každému zúčtovaciemu členovi umožní rozlíšiť v účtoch vedených u centrálnej protistrany aktíva a pozície vedené na účet klienta od aktív a pozícií vedených na účet iných klientov (ďalej len „oddelenie jednotlivých klientov“). Centrálna protistrana ponúkne zúčtovacím členom na požiadanie možnosť otvoriť viac účtov na svoje meno alebo na účet ich klientov.
4. Zúčtovací člen vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré mu umožňujú v účtoch vedených u centrálnej protistrany a vo svojich vlastných účtoch rozlišovať svoje aktíva a pozície od aktív a pozícií vedených na účet jeho klientov u centrálnej protistrany.
5. Zúčtovací člen ponúkne svojim klientom aspoň voľbu medzi úplným oddelením klientov a oddelením jednotlivých klientov a oznámi im náklady a úroveň ochrany uvedenú v odseku 7 v súvislosti s každou možnosťou. Klient potvrdí písomne svoju voľbu.
6. Ak si klient zvolí oddelenie jednotlivých klientov, všetky marže nad rámec požiadavky klienta sa skladajú aj centrálnej protistrane a odlíšia sa od marží iných klientov alebo zúčtovacích členov a nesmú sa vystavovať stratám spojeným s pozíciami zaznamenanými na inom účte.
7. Centrálna protistrana a zúčtovací členovia zverejňujú úrovne ochrany a náklady súvisiace s rôznymi úrovňami oddelenia, ktoré poskytujú, a ponúkajú tieto služby za primeraných obchodných podmienok. Podrobnosti o rôznych úrovniach oddelenia zahŕňajú opis hlavných právnych dôsledkov príslušných ponúkaných úrovní oddelenia vrátane informácií o konkurznom práve uplatniteľnom v príslušnej jurisdikcii.
8. Centrálna protistrana má právo využívať marže alebo príspevky do fondu pre prípad zlyhania vyzbierané prostredníctvom zabezpečovacej finančnej dohody o kolaterále v zmysle článku 2 ods. 1 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (31), a to pod podmienkou, že využitie takýchto dohôd je uvedené v jej prevádzkových pravidlách. Zúčtovací člen potvrdí písomne, že akceptuje prevádzkové pravidlá. Centrálna protistrana zverejňuje toto právo využívania, ktoré sa vykonáva v súlade s článkom 47.
9. Požiadavka na rozlíšenie aktív a pozícií na účtoch u centrálnej protistrany je splnená, ak:
a)
aktíva a pozície sa vedú na samostatných účtoch;
b)
neumožňuje sa započítavanie pozícií vedených na rôznych účtoch;
c)
aktíva, ktoré sa vzťahujú na pozície vedené na jednom účte, sa nevystavujú stratám spojeným s pozíciami vedenými na inom účte.
10. Aktíva označujú kolaterál vedený na účely krytia pozícií a zahŕňajú právo previesť aktíva rovnocenné s týmto kolaterálom alebo výťažok z realizácie akéhokoľvek kolaterálu, avšak nezahŕňajú príspevky do fondu pre prípad zlyhania.
KAPITOLA 3
Požiadavky na obozretné podnikanie
Článok 40
Riadenie expozícií
Centrálna protistrana meria a posudzuje v čase blízkom reálnemu času svoju likviditu a expozície kreditného rizika voči každému zúčtovaciemu členovi, a podľa potreby voči inej centrálnej protistrane, s ktorou uzatvorila dohodu o interoperabilite. Centrálna protistrana má na účely účinného merania svojich expozícií včasný a nediskriminačný prístup k príslušným zdrojom tvorby cien. Uskutoční sa to na základe primeraných nákladov.
Článok 41
Maržové požiadavky
1. Centrálna protistrana ukladá, vyzýva na úhradu a vyberá od svojich zúčtovacích členov a podľa potreby od centrálnych protistrán, s ktorými má dohody o interoperabilite, marže na obmedzenie svojich expozícií kreditného rizika. Takéto marže musia byť dostatočné na pokrytie potenciálnych expozícií, ktoré sa podľa odhadu centrálnej protistrany budú vyskytovať až do likvidácie príslušných pozícií. Musia byť dostatočné aj na pokrytie strát, ktoré vyplývajú minimálne z 99 % zmien expozícií počas primeraného časového horizontu a zaistiť, aby centrálna protistrana minimálne každodenne úplne kolaterizovala svoje expozície so všetkými svojimi zúčtovacími členmi, a podľa potreby s centrálnymi protistranami, s ktorými má dohody o interoperabilite. Centrálna protistrana pravidelne monitoruje a v prípade potreby reviduje úroveň svojich marží tak, aby odrážali aktuálne trhové podmienky so zreteľom na možné procyklické účinky takejto revízie.
2. Centrálna protistrana prijme pri stanovení maržových požiadaviek modely a parametre, ktoré zachytávajú rizikové charakteristiky zúčtovávaných produktov a zohľadňujú interval medzi výberom marží, trhovú likviditu a možnosť zmien počas trvania transakcie. Tieto modely a parametre overuje príslušný orgán a podliehajú stanovisku podľa článku 19.
3. Centrálna protistrana vyzýva na úhradu a vyberá marže počas dňa, a to aspoň vtedy, keď dôjde k prekročeniu vopred stanovených prahových hodnôt.
4. Centrálna protistrana vyzýva na úhradu a vyberá marže, ktoré sú primerané na krytie rizika vyplývajúceho z pozícií registrovaných na každom účte vedenom v súlade s článkom 39 so zreteľom na špecifické finančné nástroje. Centrálna protistrana môže vypočítať marže vo vzťahu k portfóliu finančných nástrojov vtedy, keď sa používa obozretná a spoľahlivá metodika.
5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje po porade s EBA a s ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých stanoví primerané percento a časové horizonty pre likvidáciu a výpočet historickej volatility, ako sa uvádza v odseku 1, ktoré sa majú zohľadňovať pre rôzne triedy finančných nástrojov so zreteľom na cieľ obmedziť procyklickosť, a podmienky, za ktorých môžu byť uplatnené postupy pre stanovenie marží pre portfólio uvedené v odseku 4.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 42
Fond pre prípad zlyhania
1. S cieľom ďalej obmedziť expozície kreditného rizika voči svojim zúčtovacím členom centrálna protistrana vedie vopred financovaný fond pre prípad zlyhania na krytie strát presahujúcich straty, ktoré sa kryjú maržovými požiadavkami stanovenými v článku 41 a ktoré vyplývajú zo zlyhania vrátane začatia konkurzného konania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov.
Centrálna protistrana stanoví minimálnu sumu, pod ktorú nesmie za žiadnych okolností fond pre prípad zlyhania klesnúť.
2. Centrálna protistrana stanoví minimálnu výšku príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a kritériá výpočtu príspevkov jednotlivých zúčtovacích členov. Príspevky sú úmerné expozícii každého zúčtovacieho člena.
3. Fond pre prípad zlyhania umožní centrálnej protistrane aspoň za extrémnych, ale realistických trhových podmienok znášať zlyhanie toho zúčtovacieho člena, voči ktorému má najväčšie expozície, alebo druhého a tretieho najväčšieho zúčtovacieho člena, ak je súčet ich expozícií väčší. Centrálna protistrana vypracuje scenáre extrémnych, ale realistických trhových podmienok. Tieto scenáre zahŕňajú obdobia s najvyššou volatilitou, ktoré boli zaznamenané na trhoch, pre ktoré centrálna protistrana poskytuje služby, ako aj súbor potenciálnych budúcich scenárov. Musia zohľadňovať náhly predaj finančných zdrojov a rýchle zníženie likvidity trhu.
4. Centrálna protistrana môže zriadiť viac než jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy nástrojov, ktoré zúčtováva.
5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA v úzkej spolupráci s ESCB a po porade s EBA návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví rámec na vymedzenie extrémnych, ale realistických trhových podmienok uvedených v odseku 3, ktoré by sa mali použiť pri určovaní veľkosti fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov uvedených v článku 43.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 43
Ďalšie finančné zdroje
1. Centrálna protistrana udržiava dostatočné vopred financované dostupné finančné zdroje na pokrytie potenciálnych strát presahujúcich straty, ktoré sa kryjú maržovými požiadavkami stanovenými v článku 41 a fondom pre prípad zlyhania, ako sa uvádza v článku 42. Takéto vopred financované finančné zdroje zahŕňajú účelové zdroje centrálnej protistrany, sú pre centrálnu protistranu voľne dostupné a nepoužívajú sa na splnenie kapitálových požiadaviek podľa článku 16.
2. Fond pre prípad zlyhania uvedený v článku 42 a ďalšie finančné zdroje uvedené v odseku 1 tohto článku umožňujú centrálnej protistrane za extrémnych, ale realistických trhových podmienok trvale znášať zlyhanie najmenej dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície.
3. Centrálna protistrana môže vyžadovať, aby zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, poskytli v prípade zlyhania iného zúčtovacieho člena dodatočné finančné prostriedky. Zúčtovací členovia centrálnej protistrany majú obmedzené expozície voči centrálnej protistrane.
Článok 44
Kontrolné mechanizmy týkajúce sa rizika likvidity
1. Centrálna protistrana musí mať vždy prístup k primeranej likvidite, aby mohla poskytovať svoje služby a vykonávať svoje činnosti. Na tento účel získa v prípade, že finančné zdroje, ktoré má k dispozícii, nie sú okamžite dostupné, potrebné úverové linky alebo podobné mechanizmy na krytie svojich potrieb likvidity. Zúčtovací člen, materský podnik alebo dcérsky podnik tohto zúčtovacieho člena spolu poskytnú najviac 25 % úverových liniek, ktoré centrálna protistrana potrebuje.
Centrálna protistrana denne meria svoju potenciálnu potrebu likvidity. Zohľadňuje riziko likvidity spôsobené zlyhaním najmenej dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície.
2. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po porade s príslušnými orgánmi a členmi ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví rámec pre riadenie rizika likvidity, ktoré majú centrálne protistrany zniesť v súlade s odsekom 1.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 45
Postupnosť pri zlyhaní
1. Pri krytí strát použije centrálna protistrana pred ďalšími finančnými zdrojmi marže zložené zúčtovacím členom, ktorý zlyhal.
2. Ak marže zložené zúčtovacím členom, ktorý zlyhal, nie sú dostatočné na krytie strát vzniknutých centrálnej protistrane, centrálna protistrana použije na krytie týchto strát príspevok člena, ktorý zlyhal, do fondu pre prípad zlyhania.
3. Centrálna protistrana použije príspevky zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania a akékoľvek ďalšie finančné zdroje uvedené v článku 43 ods. 1, až keď vyčerpá príspevky zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal.
4. Centrálna protistrana používa účelové vlastné zdroje pred použitím príspevkov zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania. Centrálna protistrana nesmie použiť na krytie strát vyplývajúcich zo zlyhania iného zúčtovacieho člena marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali.
5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po porade s dotknutými príslušnými orgánmi a členmi ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví metodika výpočtu a udržovania výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v súlade s odsekom 4.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 46
Požiadavky na kolaterál
1. Centrálna protistrana prijme na krytie svojej počiatočnej a priebežnej expozície voči svojim zúčtovacím členom vysokolikvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom. V prípade nefinančných protistrán môže centrálna protistrana prijať bankové záruky, pričom takéto záruky zohľadní pri vyčísľovaní svojej expozície voči banke, ktorá je zúčtovacím členom. Uplatňuje primerané zníženia hodnoty aktív, v ktorých sa odráža potenciál poklesu ich hodnoty počas intervalu od ich posledného precenenia do času, kedy sa môžu primerane považovať za zlikvidované. Zohľadňuje riziko likvidity v nadväznosti na zlyhanie účastníka trhu a riziko koncentrácie určitých aktív, ktoré môžu viesť k stanoveniu prijateľného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty.
2. Centrálna protistrana môže ako kolaterál na krytie svojich maržových požiadaviek, ak je to vhodné a dostatočne obozretné, prijať podklad zmluvy o derivátoch alebo finančný nástroj, ktorý vychádza z expozície centrálnej protistrany.
3. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po porade s EBA, ESRB a ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví:
a)
druh kolaterálu, ktorý by sa mohol považovať za vysoko likvidný, napríklad hotovosť, zlato, štátne dlhopisy a vysokokvalitné podnikové dlhopisy a kryté dlhopisy;
b)
zníženia hodnoty uvedené v odseku 1 a
c)
podmienky, za ktorých možno prijať záruky komerčných bánk ako kolaterál podľa odseku 1.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 47
Investičná politika
1. Centrálna protistrana investuje svoje finančné zdroje len do hotovosti alebo do vysoko likvidných finančných nástrojov s minimálnym trhovým a kreditným rizikom. Investície centrálnej protistrany sa musia dať rýchlo zlikvidovať s minimálnym negatívnym vplyvom na cenu.
2. Výška základného imania vrátane nerozdeleného zisku a rezerv centrálnej protistrany, ktoré sa neinvestujú v súlade s odsekom 1, sa na účely článku 16 ods. 2 alebo článku 45 ods. 4 nezohľadňujú.
3. Ak je to možné, finančné nástroje zložené ako marže alebo ako príspevky do fondu pre prípad zlyhania sa ukladajú u prevádzkovateľov systémov vyrovnania transakcií s cennými papiermi zabezpečujúcich plnú ochranu týchto finančných nástrojov. Prípadne sa môžu použiť iné vysoko bezpečné mechanizmy vo finančných inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie.
4. Hotovostné vklady centrálnej protistrany sa vykonávajú prostredníctvom vysoko bezpečných mechanizmov dohodnutých s finančnými inštitúciami, ktoré majú povolenie, prípadne využívaním automatických vkladových operácií centrálnych bánk alebo iných podobných prostriedkov poskytovaných centrálnymi bankami.
5. V prípade, že centrálna protistrana uloží aktíva u tretej strany, zabezpečí, aby boli aktíva patriace zúčtovacím členom identifikovateľné oddelene od aktív patriacich centrálnej protistrane a od aktív patriacich tejto tretej strane, a to prostredníctvom rôzne označených účtov v účtovných knihách tretej strany alebo iných rovnocenných opatrení, ktorými sa dosahuje rovnaká úroveň ochrany. Centrálna protistrana musí mať na požiadanie rýchly prístup k finančným nástrojom.
6. Centrálna protistrana neinvestuje svoje základné imanie alebo sumy vyplývajúce z požiadaviek stanovených v článkoch 41, 42, 43 alebo 44 do vlastných cenných papierov ani do cenných papierov svojho materského alebo svojho dcérskeho podniku.
7. Centrálna protistrana pri prijímaní svojho investičného rozhodnutia zohľadňuje svoje celkové expozície kreditného rizika voči jednotlivým dlžníkom a zaistí, aby jej celková riziková expozícia voči každému jednotlivému dlžníkovi zostala v prijateľných medziach koncentrácie.
8. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po porade s EBA a ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia finančné nástroje, ktoré možno považovať za vysoko likvidné a s ktorými sa spája minimálne kreditné a trhové riziko, ako je uvedené v odseku 1, vysoko bezpečné mechanizmy uvedené v odseku 3 a 4 a medze koncentrácie uvedené v odseku 7.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 48
Postupy pre prípad zlyhania
1. Centrálna protistrana musí mať zavedené podrobné postupy, ktoré sa majú uplatňovať, ak zúčtovací člen nesplní požiadavky centrálnej protistrany týkajúce sa účasti, stanovené v článku 37 v danej lehote a v súlade s postupmi ustanovenými centrálnou protistranou. Centrálna protistrana stanoví podrobné postupy, ktoré sa majú uplatňovať v prípade, že centrálna protistrana nevyhlási zlyhanie zúčtovacieho člena. Tieto postupy sa každoročne preskúmajú.
2. Centrálna protistrana prijme bezodkladne opatrenia na tlmenie strát a tlakov na likviditu vyplývajúcich zo zlyhaní a zaistí, aby uzatvorenie pozícií ktoréhokoľvek zúčtovacieho člena nenarušilo jej činnosť ani nevystavilo zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, stratám, ktoré nemôžu predpokladať ani regulovať.
3. Ak sa centrálna protistrana domnieva, že zúčtovací člen nebude schopný splniť svoje budúce záväzky, bezodkladne informuje príslušný orgán pred tým, ako sa vyhlási alebo spustí postup pre prípad zlyhania. Príslušný orgán bezodkladne oznámi túto informáciu ESMA, príslušným členom ESCB a orgánu zodpovednému za dohľad nad zúčtovacím členom, ktorý zlyhal.
4. Centrálna protistrana overí, či sú jej postupy pre prípad zlyhania vynútiteľné. Prijme všetky primerané kroky na zaistenie toho, aby mala právomoci na likvidáciu vlastníckych pozícií zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, a na prevod alebo likvidáciu pozícií klienta zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal.
5. Ak sú v súlade s článkom 39 ods. 2 aktíva a pozície evidované v záznamoch a účtovníctve centrálnej protistrany ako aktíva a pozície vedené na účet klientov zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, centrálna protistrana sa prinajmenšom zmluvne zaviaže začať na žiadosť klientov a bez súhlasu zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, postupy na prevod aktív a pozícií vedených na účet jeho klientov zúčtovacím členom, ktorý zlyhal, na iného zúčtovacieho člena určeného všetkými týmito klientmi. Tento iný zúčtovací člen je povinný prijať tieto aktíva a pozície len vtedy, ak sa k tomu zaviazal v rámci predtým uzatvoreného zmluvného vzťahu s klientmi. Ak k prevodu na tohto iného zúčtovacieho člena z akéhokoľvek dôvodu nedošlo vo vopred stanovenej lehote na prevod uvedenej v jeho prevádzkových pravidlách, centrálna protistrana môže prijať všetky kroky, ktoré jej dovoľujú jej vlastné pravidlá, s cieľom aktívne riadiť svoje riziká vo vzťahu k týmto pozíciám vrátane zlikvidovania aktív a pozícií vedených zúčtovacím členom, ktorý zlyhal, na účet jeho klientov.
6. Ak sú v súlade s článkom 39 ods. 3 aktíva a pozície evidované v záznamoch a účtovníctve centrálnej protistrany ako aktíva a pozície vedené na účet klienta zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, centrálna protistrana sa prinajmenšom zmluvne zaviaže začať postupy na prevod aktív a pozícií vedených na účet klienta zúčtovacím členom, ktorý zlyhal, na iného zúčtovacieho člena určeného klientom, a to na žiadosť klienta a bez súhlasu zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal. Tento iný zúčtovací člen je povinný prijať dané aktíva a pozície len vtedy, ak sa k tomu zaviazal v rámci predtým uzatvoreného zmluvného vzťahu s klientom. Ak k prevodu na tohto iného zúčtovacieho člena z akéhokoľvek dôvodu nedošlo vo vopred stanovenej lehote na prevod, uvedenej v jeho prevádzkových pravidlách, centrálna protistrana môže prijať všetky kroky, ktoré jej dovoľujú jej vlastné pravidlá, s cieľom aktívne riadiť svoje riziká vo vzťahu k týmto pozíciám vrátane zlikvidovania aktív a pozícií vedených zúčtovacím členom, ktorý zlyhal, na účet klienta.
7. Kolaterál klientov rozlíšený v súlade s článkom 39 ods. 2 a 3 sa použije výhradne na krytie pozícií vedených na ich účet. Každý zostatok, ktorý centrálna protistrana dlhuje, sa po ukončení postupu riadenia zlyhania zúčtovacieho člena centrálnou protistranou bezodkladne vráti týmto klientom, ak sú centrálnej protistrane známi, alebo v prípade, že nie sú, zúčtovaciemu členovi na účet jeho klientov.
Článok 49
Preskúmanie modelov, stresové testovanie a spätné testovanie
1. Centrálna protistrana pravidelne preskúma modely a parametre prijaté na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizík. Modely podrobuje prísnym a častým stresovým testom na posúdenie ich odolnosti v extrémnych, ale realizovateľných trhových podmienkach, a vykoná spätné testy na posúdenie spoľahlivosti prijatej metodiky. Centrálna protistrana získa nezávislé potvrdenie, informuje svoj príslušný orgán a ESMA o výsledkoch vykonaných testov a pred prijatím každej významnej zmeny modelov a parametrov získa ich potvrdenie.
Prijaté modely a parametre vrátane každej ich významnej zmeny sú predmetom stanoviska kolégia podľa článku 19.
ESMA zabezpečí, aby boli informácie o výsledkoch stresového testovania postúpené európskym orgánom dohľadu, čím im umožní posúdiť expozície finančných podnikov voči zlyhaniu centrálnych protistrán.
2. Centrálna protistrana pravidelne testuje rozhodujúce aspekty svojich postupov pre prípad zlyhania a prijme všetky primerané kroky na zabezpečenie toho, aby im všetci zúčtovací členovia porozumeli a mali zavedené primerané riešenia pre prípad zlyhania.
3. Centrálna protistrana zverejní kľúčové informácie o svojom modeli riadenia rizík a predpoklady prijaté na vykonanie stresového testovania uvedeného v odseku 1.
4. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje po porade s EBA, ďalšími dotknutými príslušnými orgánmi a členmi ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví:
a)
druh testov, ktoré sa majú vykonať pre rôzne triedy finančných nástrojov a portfólií;
b)
zapojenie zúčtovacích členov alebo iných strán do testov;
c)
frekvenciu testov;
d)
časové horizonty testov;
e)
kľúčové informácie uvedené v odseku 3.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 50
Vyrovnanie
1. Centrálna protistrana použije na vyrovnanie svojich transakcií peniaze centrálnej banky, ak je to možné a sú k dispozícii. Ak sa peniaze centrálnej banky nepoužijú, prijmú sa kroky na prísne obmedzenie rizík pri hotovostnom vyrovnaní.
2. Centrálna protistrana jednoznačne stanoví svoje povinnosti v súvislosti s dodávkou finančných nástrojov vrátane toho, či má povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančného nástroja alebo či odškodní účastníkov v prípade strát vzniknutých v procese dodávky.
3. Ak má centrálna protistrana povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančných nástrojov, odstráni hlavné riziko prostredníctvom čo najrozsiahlejšieho využívania mechanizmov dodania proti zaplateniu.
HLAVA V
DOHODY O INTEROPERABILITE
Článok 51
Dohody o interoperabilite
1. Centrálna protistrana môže uzavrieť dohodu o interoperabilite s inou centrálnou protistranou, ak sú splnené požiadavky stanovené v článkoch 52, 53 a 54.
2. Pri uzatváraní dohody o interoperabilite s inou centrálnou protistranou na účel poskytovania služieb pre konkrétne miesto obchodovania musí mať centrálna protistrana nediskriminačný prístup jednak k údajom, ktoré potrebuje na výkon svojich funkcií z tohto konkrétneho miesta obchodovania, ak centrálna protistrana spĺňa prevádzkové a technické požiadavky stanovené týmto miestom obchodovania, a jednak k príslušnému systému vyrovnania.
3. Uzatvorenie dohody o interoperabilite alebo prístup k údajom alebo k systému vyrovnania, ako sú uvedené v odsekoch 1 a 2, môžu byť zamietnuté alebo priamo či nepriamo obmedzené len z dôvodu kontroly rizika, ktoré vyplýva z tejto dohody alebo prístupu.
Článok 52
Riadenie rizika
1. Centrálne protistrany, ktoré uzatvárajú dohodu o interoperabilite:
a)
zavedú primerané politiky, postupy a systémy na účinné zisťovanie, monitorovanie a riadenie rizík vyplývajúcich z dohody, aby mohli včas plniť svoje povinnosti;
b)
sa dohodnú na svojich príslušných právach a povinnostiach vrátane rozhodného práva, ktorým sa riadia ich vzťahy;
c)
zisťujú, monitorujú a účinne riadia kreditné riziko a riziko likvidity tak, aby zlyhanie zúčtovacieho člena jednej centrálnej protistrany nemalo vplyv na interoperabilnú centrálnu protistranu;
d)
zisťujú, monitorujú a riešia potenciálne vzájomné závislosti a korelácie, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite a ktoré môžu mať vplyv na kreditné riziko a riziko likvidity týkajúce sa koncentrácií zúčtovacieho člena a združených finančných zdrojov.
Na účely písmena b) prvého pododseku uplatňujú centrálne protistrany podľa potreby rovnaké pravidlá týkajúce sa okamihu vstupu prevodných príkazov do ich príslušných systémov a okamihu neodvolateľnosti, ako sú stanovené v smernici 98/26/ES.
Na účely písmena c) prvého pododseku sa v podmienkach dohody uvádza rámec postupu riadenia dôsledkov zlyhania, ak zlyhala jedna z centrálnych protistrán, s ktorou bola uzatvorená dohoda o interoperabilite.
Na účely písmena d) prvého pododseku majú centrálne protistrany spoľahlivé mechanizmy kontroly nad opätovným založením kolaterálu zúčtovacích členov v rámci dohody, ak to povolia ich príslušné orgány. V dohode sa uvádza, ako sa rieši problematika týchto rizík so zreteľom na dostatočné krytie a potrebu obmedziť škodlivý vplyv.
2. Ak modely riadenia rizík, ktoré centrálne protistrany používajú na krytie svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom alebo ich vzájomných expozícií, sú rozdielne, centrálne protistrany určia tieto rozdiely, posúdia riziká, ktoré z nich môžu vyplývať, a prijmú opatrenia vrátane zabezpečenia dodatočných finančných zdrojov, ktoré obmedzujú ich vplyv na dohodu o interoperabilite, ako aj ich potenciálne dôsledky z hľadiska rizík škodlivého vplyvu, a zabezpečia, aby tieto rozdiely nemali vplyv na schopnosť každej centrálnej protistrany zvládnuť dôsledky zlyhania zúčtovacieho člena.
3. Akékoľvek súvisiace náklady vyplývajúce z odsekov 1 a 2 znáša centrálna protistrana, ktorá požaduje interoperabilitu alebo prístup, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak.
Článok 53
Poskytnutie marží medzi centrálnymi protistranami
1. Centrálna protistrana rozlišuje v účtovníctve aktíva a pozície vedené na účet centrálnych protistrán, s ktorými uzatvorila dohodu o interoperabilite.
2. Ak centrálna protistrana, ktorá uzatvorí dohodu o interoperabilite s inou centrálnou protistranou, poskytuje tejto centrálnej protistrane na základe zabezpečovacej dohody o finančnom kolaterále len počiatočné marže, prijímajúca centrálna protistrana nemá právo prečerpať marže poskytnuté touto druhou centrálnou protistranou.
3 Kolaterál prijatý vo forme finančných nástrojov sa ukladá u prevádzkovateľov zúčtovacích systémov cenných papierov oznámených na základe smernice 98/26/ES.
4. Aktíva uvedené v odsekoch 1 a 2 budú k dispozícii pre prijímajúcu centrálnu protistranu len v prípade zlyhania centrálnej protistrany, ktorá v rámci dohody o interoperabilite kolaterál poskytla.
5. V prípade zlyhania centrálnej protistrany, ktorá prijala kolaterál v rámci dohody o interoperabilite, musí byť kolaterál uvedený v odsekoch 1 a 2 hneď vrátený centrálnej protistrane, ktorá ho poskytla.
Článok 54
Schválenie dohôd o interoperabilite
1. Dohoda o interoperabilite podlieha predchádzajúcemu schváleniu príslušnými orgánmi zúčastnených centrálnych protistrán. Uplatňuje sa postup podľa článku 17.
2. Príslušné orgány schvália dohodu o interoperabilite, len ak majú zúčastnené centrálne protistrany povolenie na zúčtovanie podľa článku 17 alebo sú uznané podľa článku 25 alebo majú udelené povolenie podľa predchádzajúceho vnútroštátneho režimu pre udeľovanie povoľovaní aspoň tri roky, ak sú splnené požiadavky stanovené v článku 52, a ak technické podmienky zúčtovania transakcií za podmienok dohody umožňujú bezproblémové a riadne fungovanie finančných trhov a ak dohoda nenarúša účinnosť dohľadu.
3. Ak sa príslušný orgán domnieva, že požiadavky stanovené v odseku 2 nie sú splnené, poskytne ostatným príslušným orgánom a zúčastneným centrálnym protistranám písomné vysvetlenia týkajúce sa jeho zváženia rizika. Oznámenie zašle aj pre ESMA, ktorý vydá stanovisko, či zváženie rizika predstavuje oprávnený dôvod na neschválenie dohody o interoperabilite. Stanovisko ESMA sa sprístupní všetkým zúčastneným centrálnym protistranám. Ak sa stanovisko ESMA odlišuje od posudku dotknutého príslušného orgánu, tento príslušný orgán prehodnotí svoju pozíciu so zreteľom na stanovisko ESMA.
4. ESMA vydá do 31. decembra 2012 usmernenia alebo odporúčania v súlade s postupom stanoveným v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 na účel ustanovenia jednotných, efektívnych a účinných posúdení dohôd o interoperabilite.
ESMA vypracuje návrhy týchto usmernení alebo odporúčaní po konzultácii s členmi ESCB.
HLAVA VI
REGISTRÁCIA ARCHÍVOV OBCHODNÝCH ÚDAJOV A DOHĽAD NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmienky a postupy registrácie archívu obchodných údajov
Článok 55
Registrácia archívu obchodných údajov
1. Archív obchodných údajov sa registruje v ESMA na účely článku 9.
2. Aby bol archív obchodných údajov oprávnený na registráciu podľa tohto článku, musí byť právnickou osobou usadenou v Únii a spĺňať požiadavky stanovené v hlave VII.
3. Registrácia archívu obchodných údajov je platná na celom území Únie.
4. Registrovaný archív obchodných údajov musí vždy spĺňať podmienky registrácie. Archív obchodných údajov bez zbytočného odkladu oznámi ESMA všetky závažné zmeny podmienok registrácie.
Článok 56
Žiadosť o registráciu
1. Archív obchodných údajov predloží žiadosť o registráciu ESMA.
2. ESMA do 20 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je žiadosť úplná.
Ak žiadosť nie je úplná, ESMA stanoví lehotu, do ktorej má archív obchodných údajov poskytnúť ďalšie informácie.
Keď ESMA posúdi, že žiadosť je úplná, náležite to oznámi archívu obchodných údajov.
3. S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanovia podrobnosti žiadosti o registráciu uvedenej v odseku 1.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
4. Na zaistenie jednotných podmienok uplatňovania odseku 1 vypracuje ESMA návrh vykonávacích technických noriem, v ktorých sa stanoví forma žiadosti o registráciu predkladanej ESMA.
ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických noriem Komisii do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 57
Oznámenie o registrácii a konzultácia s príslušnými orgánmi pred registráciou
1. Ak je archív obchodných údajov, ktorý žiada o registráciu, subjektom, ktorý má povolenie príslušného orgánu členského štátu, kde je usadený, alebo je týmto orgánom zaregistrovaný, ESMA o tom bez zbytočného odkladu oboznámi tento príslušný orgán a uskutoční s ním konzultáciu pred zaregistrovaním tohto archívu obchodných údajov.
2. ESMA a dotknutý príslušný orgán si vymieňajú všetky informácie potrebné na registráciu archívu obchodných údajov, ako aj na dohľad nad dodržiavaním podmienok registrácie alebo udelenia povolenia zo strany subjektu v členskom štáte, v ktorom je usadený.
Článok 58
Preskúmanie žiadosti
1. ESMA do 40 pracovných dní od oznámenia podľa článku 56 ods. 2 tretí pododsek preskúma žiadosť o registráciu na základe dodržiavania článkov 78 až 81 archívom obchodných údajov a prijme rozhodnutie o registrácii alebo rozhodnutie o zamietnutí registrácie s úplným odôvodnením.
2. Rozhodnutie, ktoré vydá ESMA podľa odseku 1, nadobudne účinnosť piatym pracovným dňom po jeho prijatí.
Článok 59
Oznámenie rozhodnutí ESMA týkajúcich sa registrácie
1. Ak ESMA prijme rozhodnutie o registrácii alebo rozhodnutie o zamietnutí registrácie alebo o odňatí registrácie, oznámi to archívu obchodných údajov do piatich pracovných dní s úplne odôvodneným vysvetlením svojho rozhodnutia.
ESMA bez zbytočného odkladu oznámi svoje rozhodnutie dotknutému príslušnému orgánu uvedenému v článku 57 ods. 1.
2. ESMA oznámi Komisii každé rozhodnutie prijaté podľa odseku 1.
3. ESMA zverejní na svojej internetovej stránke zoznam archívov obchodných údajov zaregistrovaných v súlade s týmto nariadením. Tento zoznam sa aktualizuje do piatich pracovných dní od prijatia rozhodnutia podľa odseku 1.
Článok 60
Výkon právomocí uvedených v článkoch 61 až 63
Právomoci udelené ESMA alebo ktorémukoľvek úradníkovi ESMA, alebo iným osobám povereným ESMA na základe článkov 61 až 63 sa nesmú použiť na vyžiadanie si sprístupnenia informácií alebo dokumentov, ktoré sú predmetom právnej ochrany.
Článok 61
Žiadosť o informácie
1. ESMA si môže na základe jednoduchej žiadosti alebo rozhodnutia od archívu obchodných údajov a súvisiacich tretích strán, prostredníctvom ktorých si archívy obchodných údajov externe zabezpečujú prevádzkové funkcie alebo činnosti, požadovať poskytnutie všetkých informácií, ktoré sú potrebné na plnenie jeho povinností podľa tohto nariadenia.
2. Pri zasielaní jednoduchej žiadosti o informácie podľa odseku 1 ESMA:
a)
uvedie odkaz na tento článok ako právny základ žiadosti;
b)
uvedie dôvod žiadosti;
c)
uvedie, ktoré informácie žiada;
d)
stanoví lehotu na poskytnutie informácií;
e)
informuje osobu, od ktorej požaduje informácie, že nie je povinná tieto informácie poskytnúť, ale v prípade, že na žiadosť dobrovoľne odpovie, poskytnuté informácie nesmú byť nesprávne ani zavádzajúce a
f)
upozorní na pokutu stanovenú v článku 65 v spojení s písmenom a) oddielu IV prílohy I za nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky.
3. Pri žiadosti o poskytnutie informácií podľa odseku 1 na základe rozhodnutia ESMA:
a)
uvedie odkaz na tento článok ako právny základ žiadosti;
b)
uvedie dôvod žiadosti;
c)
uvedie, ktoré informácie žiada;
d)
stanoví lehotu na poskytnutie informácií;
e)
upozorní na pravidelné platby penále ustanovené v článku 66 za poskytnutie neúplných požadovaných informácií;
f)
upozorní na pokutu stanovenú v článku 65 v spojení s písmenom a) oddielu IV prílohy I za nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky a
g)
upozorní na právo odvolať sa voči rozhodnutiu na odvolaciu radu ESMA a na právo žiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) v súlade s článkami 60 a 61 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
4. Osoby uvedené v odseku 1 alebo ich zástupcovia a v prípade právnických osôb alebo združení, ktoré nemajú právnu subjektivitu, osoby oprávnené na ich zastupovanie na základe zákona alebo ich zakladajúcich listín poskytujú požadované informácie. Riadne splnomocnení právnici môžu poskytovať informácie v mene svojich klientov. Za poskytnutie neúplných, nesprávnych alebo zavádzajúcich informácií však ostávajú plne zodpovední klienti.
5. ESMA bezodkladne zasiela kópiu jednoduchej žiadosti alebo svojho rozhodnutia príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom majú bydlisko alebo sú usadené osoby uvedené v odseku 1, ktorých sa žiadosť o informácie týka.
Článok 62
Všeobecné vyšetrovania
1. ESMA môže s cieľom plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia vykonávať všetky potrebné vyšetrovania osôb uvedených v článku 61 ods. 1. Úradníci a iné osoby poverené ESMA sú na tento účel oprávnení:
a)
preskúmať všetky záznamy, údaje, postupy a iné materiály vzťahujúce sa na plnenie ich úloh bez ohľadu na médium, na ktorom sú uložené;
b)
robiť alebo získavať overené kópie alebo výpisy z týchto záznamov, údajov, postupov a iných materiálov;
c)
predvolať a požiadať ktorúkoľvek z osôb uvedených v článku 61 ods. 1 alebo jej zástupcov, alebo zamestnancov, aby podali ústne alebo písomné vysvetlenie skutočností alebo dokumentov týkajúcich sa predmetu a dôvodu kontroly, a zaznamenať odpovede;
d)
vypočuť inú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá s týmto vypočutím súhlasí, s cieľom zhromaždiť informácie týkajúce sa predmetu vyšetrovania;
e)
žiadať záznamy telefonickej a dátovej prevádzky.
2. Úradníci a iné osoby poverené ESMA na účely vyšetrovania uvedeného v odseku 1 vykonávajú svoje právomoci na základe písomného poverenia, v ktorom je uvedený predmet a dôvod vyšetrovania. V poverení sa tiež upozorní na pravidelné platby penále stanovené v článku 66 v prípade, že osoby uvedené v článku 61 ods. 1 neposkytnú alebo poskytnú len neúplné požadované záznamy, údaje, postupy alebo iné materiály, alebo odpovede na otázky, ktoré sa im položili, a na pokuty stanovené v článku 65 v spojení s písmenom b) oddielu IV prílohy I v prípade, že osoby uvedené v článku 61 ods. 1 poskytnú nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky.
3. Osoby uvedené v článku 61 ods. 1 sú povinné podrobiť sa vyšetrovaniam, ktoré sa začali na základe rozhodnutia ESMA. V rozhodnutí sa uvádza predmet a dôvod vyšetrovania, pravidelné platby penále ustanovené v článku 66, opravné prostriedky dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ako aj právo požiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom.
4. ESMA informuje príslušný orgán členského štátu, kde sa má vyšetrovanie vykonať o vyšetrovaní a o totožnosti poverených osôb, a to v primeranom čase pred jeho vykonaním. Úradníci dotknutého príslušného orgánu pomáhajú na žiadosť ESMA týmto povereným osobám pri plnení ich povinností. Úradníci dotknutého príslušného orgánu sa tiež môžu na požiadanie zúčastniť vyšetrovania.
5. Ak si žiadosť o záznamy o telefonickej alebo dátovej prevádzke v zmysle odseku 1 písm. e) vyžaduje podľa vnútroštátnych predpisov povolenie súdneho orgánu, požiada sa o takéto povolenie. O takéto povolenie možno požiadať aj ako o predbežné opatrenie.
6. Ak sa požiada o povolenie uvedené v odseku 5, vnútroštátny súdny orgán skontroluje, či je rozhodnutie ESMA pravé a či predpokladané donucovacie opatrenia nie sú so zreteľom na predmet vyšetrovania svojvoľné alebo neprimerané. Pri kontrole primeranosti donucovacích opatrení môže vnútroštátny súdny orgán požiadať ESMA o podrobné vysvetlenia, ktoré sa týkajú najmä dôvodov, na základe ktorých má ESMA podozrenie, že nastalo porušenie tohto nariadenia, a závažnosti údajného porušenia a povahy účasti osoby, na ktorú sa vzťahujú donucovacie opatrenia. Vnútroštátny súdny orgán však nemôže skúmať potrebu vyšetrovania ani požadovať informácie obsiahnuté v spise ESMA. Zákonnosť rozhodnutia ESMA podlieha preskúmaniu iba Súdneho dvora na základe postupu stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 63
Kontroly na mieste
1. ESMA môže s cieľom plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia vykonávať všetky potrebné kontroly na mieste v podnikateľských priestoroch a na pozemkoch právnických osôb uvedených v článku 61 ods. 1. Ak je to pre riadne a účinné vykonanie kontroly nevyhnutné, ESMA môže tieto kontroly na mieste vykonať bez predchádzajúceho ohlásenia.
2. Úradníci a iné osoby poverené ESMA na vykonanie kontroly na mieste môžu vstúpiť do všetkých podnikateľských priestorov a na pozemky právnických osôb, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o vyšetrovaní, ktoré prijme ESMA, a majú všetky právomoci uvedené v článku 62 ods. 1. Majú takisto právomoc zapečatiť podnikateľské priestory a účtovné knihy alebo záznamy na obdobie potrebné na vykonanie kontroly a v potrebnom rozsahu.
3. Úradníci a iné osoby poverené ESMA vykonaním kontroly na mieste vykonávajú svoje právomoci na základe písomného poverenia, v ktorom je uvedený predmet a dôvod kontroly a pravidelné platby penále stanovené v článku 66 v prípade, že sa dotknuté osoby nepodrobia kontrole. ESMA informuje o kontrole v dostatočnom predstihu pred jej vykonaním príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa má kontrola vykonať.
4. Osoby uvedené v článku 61 ods. 1 sú povinné sa podrobiť kontrolám na mieste nariadeným rozhodnutím ESMA. V rozhodnutí sa uvádza predmet a dôvod kontroly, stanoví sa v ňom dátum jej začatia a upozorní sa na pravidelné platby penále ustanovené v článku 66, opravné prostriedky dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ako aj na právo požiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom. ESMA prijme takéto rozhodnutia po konzultácii s príslušným orgánom členského štátu, v ktorom sa má kontrola vykonať.
5. Na žiadosť ESMA úradníci príslušného orgánu členského štátu, v ktorom sa má kontrola vykonať, ako aj osoby poverené alebo vymenované týmto príslušným orgánom, aktívne pomáhajú úradníkom a ostatným osobám povereným ESMA. Na tento účel majú právomoci stanovené v odseku 2. Úradníci príslušného orgánu dotknutého členského štátu sa môžu na požiadanie zúčastniť aj kontrol na mieste.
6. ESMA môže takisto požiadať príslušné orgány, aby vykonali v jeho mene konkrétne vyšetrovacie úlohy a kontroly na mieste, ako sa ustanovuje v tomto článku a článku 62 ods. 1. Príslušné orgány majú na tento účel rovnaké právomoci, ako má ESMA podľa tohto článku a článku 62 ods. 1.
7. V prípade, že úradníci a iné sprevádzajúce osoby poverené ESMA zistia, že sa osoba bráni kontrole nariadenej podľa tohto článku, príslušný orgán dotknutého členského štátu im poskytne potrebnú pomoc a v prípade potreby požiada o pomoc políciu alebo rovnocenný orgán presadzovania práva s cieľom umožniť im vykonať kontrolu na mieste.
8. Ak si kontrola na mieste ustanovená v odseku 1 alebo pomoc ustanovená v odseku 7 vyžaduje podľa vnútroštátneho práva povolenie súdneho orgánu, požiada sa o takéto povolenie. O takéto povolenie možno požiadať aj ako o predbežné opatrenie.
9. V prípade podania žiadosti o povolenie v zmysle odseku 8 vnútroštátny súdny orgán overí, či je rozhodnutie ESMA pravé a či predpokladané donucovacie opatrenia nie sú so zreteľom na predmet kontroly svojvoľné alebo neprimerané. Pri overovaní primeranosti donucovacích opatrení môže vnútroštátny súdny orgán požiadať ESMA o podrobné vysvetlenia. Takáto žiadosť o podrobné vysvetlenia sa môže týkať najmä dôvodov, na základe ktorých má ESMA podozrenie, že došlo k porušeniu tohto nariadenia, ako aj vážnosti údajného porušenia a povahy účasti osoby, na ktorú sa vzťahujú donucovacie opatrenia. Vnútroštátny súdny orgán však nemôže preskúmať potrebu kontroly ani požadovať poskytnutie informácií týkajúcich sa spisu ESMA. Zákonnosť rozhodnutia ESMA podlieha preskúmaniu iba zo strany Súdneho dvora na základe postupu stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 64
Procesné pravidlá pre prijatie opatrení dohľadu a ukladanie pokút
1. V prípade, že ESMA pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia zistí závažné náznaky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať jedno alebo viac porušení uvedených v prílohe I, vymenuje nezávislého vyšetrovacieho úradníka v rámci ESMA na vyšetrenie veci. Vymenovaný úradník sa nesmie priamo či nepriamo podieľať ani sa nesmel priamo či nepriamo podieľať na dohľade nad dotknutým archívom obchodných údajov ani na jeho registrácii, a musí vykonávať svoju funkciu nezávisle od ESMA.
2. Vyšetrovací úradník vyšetrí údajné porušenia, pričom prihliada na pripomienky predložené osobami, voči ktorým sa vyšetrovanie vedie, a úplný spis so svojimi zisteniami predloží ESMA.
Na účely plnenia svojich úloh môže vyšetrovací úradník uplatniť právo žiadať informácie v súlade s článkom 61 a uskutočňovať vyšetrovania a kontroly na mieste v súlade s článkami 62 a 63. Pri uplatňovaní týchto právomocí postupuje vyšetrovací úradník v súlade s článkom 60.
Vyšetrovací úradník má pri plnení svojich úloh prístup ku všetkým dokladom a informáciám zhromaždeným ESMA pri výkone dohľadu.
3. Po ukončení vyšetrovania a pred predložením spisu so svojimi zisteniami ESMA dá vyšetrovací úradník osobám, voči ktorým sa vyšetrovanie vedie, možnosť, aby boli vypočuté vo veciach, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Vyšetrovací úradník zakladá svoje zistenia len na skutočnostiach, ku ktorým sa dotknuté osoby mohli vyjadriť.
Počas vyšetrovania podľa tohto článku sa plne dodržiava právo dotknutých osôb na obhajobu.
4. Vyšetrovací úradník pri predkladaní spisu so svojimi zisteniami ESMA informuje o tejto skutočnosti osoby, voči ktorým sa vedie vyšetrovanie. Osoby, voči ktorým sa vedie vyšetrovanie, majú právo na prístup k spisu, a to s prihliadnutím na oprávnený záujem iných osôb na ochranu ich obchodného tajomstva. Právo prístupu k spisu sa nevzťahuje na dôverné informácie týkajúce sa tretích strán.
5. Na základe spisu obsahujúceho zistenia vyšetrovacieho úradníka a po vypočutí osôb, voči ktorým sa viedlo vyšetrovanie podľa článku 67, v prípade, že o to dotknuté osoby požiadali, ESMA rozhodne, či sa osoby, voči ktorým sa viedlo vyšetrovanie, dopustili jedného alebo viacerých porušení uvedených v prílohe I, a v takom prípade prijme opatrenie dohľadu v súlade s článkom 73 a uloží pokutu v súlade s článkom 65.
6. Vyšetrovací úradník sa nezúčastňuje na rozhodovaní ESMA ani iným spôsobom nezasahuje do rozhodovacieho procesu ESMA.
7. Komisia prijme ďalšie procesné pravidlá na účely výkonu právomoci ukladať pokuty alebo pravidelné platby penále, ktoré budú obsahovať aj ustanovenia o práve na obhajobu, dočasných ustanoveniach a výbere pokút alebo pravidelných platieb penále, a prijme podrobné pravidlá o premlčacích lehotách na ukladanie a vymáhanie sankcií.
Pravidlá uvedené v prvom pododseku sa prijmú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 82.
8. V prípade, že ESMA pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia zistí závažné náznaky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať trestné činy, postúpi túto vec príslušným vnútroštátnym orgánom na účely trestného stíhania. Okrem toho ESMA neuloží pokuty ani pravidelné platby penále v prípade, keď predchádzajúce oslobodenie spod obžaloby alebo odsúdenie na základe rovnakých skutočností alebo skutočností, ktoré sú vo svojej podstate rovnaké, nadobudlo povahu rozhodnutej veci (res judicata) v dôsledku trestného konania podľa vnútroštátneho práva.
Článok 65
Pokuty
1. Ak ESMA v súlade s článkom 64 ods. 5 zistí, že sa archív obchodných údajov úmyselne alebo z nedbanlivosti dopustil jedného z porušení uvedených v prílohe I, prijme v súlade s odsekom 2 tohto článku rozhodnutie o uložení pokuty.
Porušenie zo strany archívu obchodných údajov sa považuje za úmyselné, ak ESMA zistí objektívne skutočnosti, ktoré preukazujú, že archív obchodných údajov alebo jeho vrcholový manažment konal úmyselne s cieľom dopustiť sa porušenia.
2. Základné výšky pokút uvedených v odseku 1 sa pohybujú v týchto hraniciach:
a)
za porušenia uvedené v písmene c) oddielu I prílohy I, v písmenách c) až g) oddielu II prílohy I a v písmenách a) a b) oddielu III prílohy I je výška pokút minimálne 10 000 EUR a maximálne 20 000 EUR;
b)
za porušenia uvedené v písmenách a), b) a d) až h) oddielu I prílohy I a v písmenách a), b) a h) oddielu II prílohy I je výška pokút minimálne 5 000 EUR a maximálne 10 000 EUR;
Pri rozhodovaní, či by sa základná výška pokuty mala stanoviť na dolnej hranici, uprostred alebo na hornej hranici sadzby uvedenej v prvom pododseku, ESMA prihliada na ročný obrat príslušného archívu obchodných údajov v predchádzajúcom obchodnom roku. Základná výška je na dolnej hranici sadzby v prípade archívov obchodných údajov, ktorých ročný obrat je nižší ako 1 milión EUR, uprostred sadzby v prípade archívov obchodných údajov, ktorých ročný obrat je medzi 1 a 5 miliónmi EUR, a na hornej hranici sadzby v prípade archívov obchodných údajov, ktorých ročný obrat je vyšší ako 5 miliónov EUR.
3. Základné výšky stanovené v odseku 2 sa v prípade potreby upravujú so zreteľom na priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti, a to v súlade s príslušnými koeficientmi stanovenými v prílohe II.
Príslušné priťažujúce koeficienty sa na základnú výšku uplatňujú jednotlivo. Ak sa uplatňuje viac ako jeden priťažujúci koeficient, rozdiel medzi základnou výškou a sumou, ktorá je výsledkom uplatňovania každého jednotlivého priťažujúceho koeficientu, sa pripočíta k základnej výške.
Príslušné poľahčujúce koeficienty sa na základnú výšku uplatňujú jednotlivo. Ak sa uplatňuje viac ako jeden poľahčujúci koeficient, rozdiel medzi základnou výškou a sumou, ktorá je výsledkom uplatňovania každého jednotlivého poľahčujúceho koeficientu, sa odpočíta od základnej výšky.
4. Bez ohľadu na odseky 2 a 3 výška pokuty neprekročí 20 % ročného obratu príslušného archívu obchodných údajov v predchádzajúcom obchodnom roku, ale v prípade, keď mal archív obchodných údajov z porušenia priamy alebo nepriamy finančný prospech, výška pokuty sa rovná minimálne tomuto prospechu.
V prípade, že konanie alebo opomenutie konania zo strany archívu obchodných údajov predstavuje viac ako jedno porušenie uvedené v prílohe I, uplatňuje sa len vyššia pokuta vypočítaná podľa odsekov 2 a 3 vzťahujúca sa na jedno z týchto porušení.
Článok 66
Pravidelné platby penále
1. ESMA ukladá rozhodnutím pravidelné platby penále s cieľom prinútiť:
a)
archív obchodných údajov, aby v súlade s rozhodnutím prijatým podľa článku 73 ods. 1 písm. a) ukončil porušovanie, alebo
b)
osobu uvedenú v článku 61 ods. 1, aby:
i)
poskytla úplné informácie, ktoré boli vyžiadané rozhodnutím podľa článku 61;
ii)
sa podrobila vyšetrovaniu, a najmä aby poskytla úplné záznamy, údaje, postupy alebo akékoľvek iné požadované materiály a doplnila a opravila ostatné informácie poskytnuté pri vyšetrovaní, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 62, alebo
iii)
sa podrobila kontrole na mieste nariadenej rozhodnutím prijatým podľa článku 63.
2. Pravidelné platby penále musia byť účinné a primerané. Pravidelné platby penále sa uložia za každý deň omeškania.
3. Bez ohľadu na odsek 2 je výška pravidelných platieb penále 3 % priemerného denného obratu v predchádzajúcom obchodnom roku a v prípade fyzických osôb 2 % priemerného denného príjmu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Vypočíta sa od dátumu uvedeného v rozhodnutí, ktorým sa ukladá pravidelná platba penále.
4. Pravidelná platba penále sa ukladá najviac na šesť mesiacov po oznámení rozhodnutia ESMA. Po skončení tohto obdobia ESMA opatrenie preskúma.
Článok 67
Vypočutie dotknutých osôb
1. Pred prijatím každého rozhodnutia o uložení pokuty alebo pravidelnej platby penále podľa článkov 65 a 66 poskytne ESMA osobám, voči ktorým sa vedie konanie, príležitosť byť vypočuté v súvislosti s jeho zisteniami. ESMA zakladá svoje rozhodnutia len na zisteniach, ku ktorým sa osoby, voči ktorým sa vedie konanie, mali možnosť vyjadriť.
2. Právo na obhajobu osôb, voči ktorým sa vedie konanie, sa počas konania plne rešpektuje. Majú právo na prístup k spisu ESMA s výhradou oprávnených záujmov iných osôb na ochrane ich obchodného tajomstva. Právo na prístup k spisu sa nerozšíri na dôverné informácie alebo interné prípravné dokumenty ESMA.
Článok 68
Zverejňovanie, povaha, vymáhanie a odvádzanie pokút a pravidelných platieb penále
1. ESMA zverejňuje všetky pokuty a pravidelné platby penále, ktoré boli uložené podľa článkov 65 a 66, pokiaľ by ich zverejnenie vážne neohrozilo finančné trhy alebo nespôsobilo neprimeranú škodu zúčastneným stranám. Takéto zverejnenie nesmie obsahovať osobné údaje v zmysle nariadenia (ES) č. 45/2001.
2. Pokuty a pravidelné platby penále uložené podľa článkov 65 a 66 majú správnu povahu.
3. Ak sa ESMA rozhodne neuložiť žiadne pokuty ani pravidelné platby penále, informuje o tom Európsky parlament, Radu, Komisiu a príslušné orgány dotknutého členského štátu a vysvetlí dôvody svojho rozhodnutia.
4. Pokuty a pravidelné platby penále uložené podľa článkov 65 a 66 sú vymáhateľné.
Vymáhanie sa riadi platnými predpismi občianskeho práva procesného toho štátu, na území ktorého sa uskutočňuje. Príkaz na vymáhanie pripája k rozhodnutiu bez ďalších formálnych krokov s výnimkou overenia pravosti rozhodnutia orgán, ktorý na tento účel poverí vláda každého členského štátu, a oznámi ho ESMA a Súdnemu dvoru.
Po uskutočnení uvedených formálnych krokov na základe žiadosti dotknutej strany môže táto strana v súlade s vnútroštátnym právom pristúpiť k vymáhaniu tým, že predloží vec priamo príslušnému orgánu.
Vymáhanie môže byť pozastavené len rozhodnutím Súdneho dvora. Súdy dotknutého členského štátu však majú právomoc rozhodovať o sťažnostiach, že sa vymáhanie uskutočňuje nezákonným spôsobom.
5. Pokuty a pravidelné platby penále sa odvádzajú do všeobecného rozpočtu Európskej únie.
Článok 69
Preskúmanie Súdnym dvorom
Súdny dvor má neobmedzenú právomoc preskúmať rozhodnutia, ktorými ESMA uložil pokutu alebo pravidelnú platbu penále. Môže zrušiť, znížiť alebo zvýšiť uloženú pokutu alebo pravidelnú platbu penále.
Článok 70
Zmeny a doplnenia prílohy II
S cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch sa Komisii udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 82 týkajúce sa opatrení na zmenu a doplnenie prílohy II.
Článok 71
Odňatie registrácie
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 73, ESMA odníme registráciu archívu obchodných údajov, ak archív obchodných údajov:
a)
výslovne odvolá registráciu alebo za predchádzajúcich šesť mesiacov neposkytol žiadne služby;
b)
získal registráciu na základe nepravdivých vyhlásení alebo akýmkoľvek iným nezákonným spôsobom;
c)
už nespĺňa podmienky, za akých bol zaregistrovaný.
2. ESMA bez zbytočného odkladu oznámi dotknutému príslušnému orgánu uvedenému v článku 57 ods. 1 rozhodnutie odňať registráciu archívu obchodných údajov.
3. Príslušný orgán členského štátu, v ktorom archív obchodných údajov poskytuje svoje služby a vykonáva svoje činnosti, a ktorý sa domnieva, že bola splnená jedna z podmienok uvedených v odseku 1, môže požiadať ESMA, aby preskúmal, či sú splnené podmienky na odňatie registrácie dotknutého archívu obchodných údajov. Ak sa ESMA rozhodne neodňať registráciu dotknutému archívu obchodných údajov, plne toto rozhodnutie odôvodní.
4. Príslušným orgánom uvedeným v odseku 3 je orgán určený podľa článku 22.
Článok 72
Poplatky za dohľad
1. ESMA účtuje archívom obchodných údajov poplatky v súlade s týmto nariadením a delegovanými aktmi prijatými podľa odseku 3. Tieto poplatky v plnom rozsahu pokrývajú náklady ESMA potrebné na registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a na úhradu všetkých nákladov, ktoré môžu príslušným orgánom vzniknúť pri výkone ich práce podľa tohto nariadenia, najmä v dôsledku delegovania úloh v súlade s článkom 74.
2. Výška poplatku účtovaného archívu obchodných údajov pokrýva všetky administratívne náklady vynaložené ESMA na činnosti spočívajúce v registrácii a dohľade a je úmerná obratu dotknutého archívu obchodných údajov.
3. Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 82, ktorým bližšie stanoví druhy poplatkov a predmet poplatkov, výšku poplatkov a spôsob ich úhrady.
Článok 73
Opatrenia dohľadu ESMA
1. Ak ESMA v súlade s článkom 64 ods. 5 zistí, že sa archív obchodných údajov dopustil jedného z porušení uvedených v prílohe I, prijme jedno alebo viacero z týchto rozhodnutí:
a)
požiada archív obchodných údajov, aby porušovanie ukončil;
b)
uloží pokutu podľa článku 65;
c)
vydá verejný oznam;
d)
ako posledné riešenie odníme archívu obchodných údajov registráciu.
2. Pri prijímaní rozhodnutí uvedených v odseku 1 ESMA zohľadní povahu a závažnosť porušenia so zreteľom na tieto kritériá:
a)
trvanie a opakovaný výskyt porušenia;
b)
či sa porušením odhalili závažné alebo systémové nedostatky v podnikových postupoch alebo v jeho systémoch riadenia, alebo vnútorných kontrolách;
c)
či porušenie spôsobilo, uľahčilo alebo inak prispelo k finančnej trestnej činnosti;
d)
či k porušeniu došlo úmyselne alebo z nedbanlivosti.
3. ESMA bez zbytočného odkladu oznámi akékoľvek rozhodnutie prijaté podľa odseku 1 dotknutému archívu obchodných údajov, ako aj príslušným orgánom členských štátov a Komisii. Každé takéto rozhodnutie zverejní na svojej internetovej stránke do 10 pracovných dní odo dňa jeho prijatia.
Pri zverejnení svojho rozhodnutia v zmysle prvého pododseku ESMA zverejní aj právo dotknutého archívu obchodných údajov odvolať sa proti tomuto rozhodnutiu, ďalej podľa okolností skutočnosť, že také odvolanie bolo podané, pričom uvedie, že odvolanie nemá odkladný účinok, ako aj skutočnosť, že odvolací výbor ESMA môže v súlade s článkom 60 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 pozastaviť uplatňovanie napadnutého rozhodnutia.
Článok 74
Delegovanie úloh z ESMA na príslušné orgány
1. V prípade, že je to potrebné na riadny výkon úloh v oblasti dohľadu, môže ESMA konkrétne úlohy v oblasti dohľadu delegovať na príslušný orgán členského štátu v súlade s usmerneniami, ktoré ESMA vydal podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Medzi tieto konkrétne úlohy v oblasti dohľadu môže patriť najmä právomoc žiadať o informácie v súlade s článkom 61 a vykonávať vyšetrovania a kontroly na mieste v súlade s článkom 62 a článkom 63 ods. 6.
2. Pred delegovaním úlohy ESMA konzultuje s dotknutým príslušným orgánom. Táto konzultácia sa týka:
a)
rozsahu úlohy, ktorá sa má delegovať;
b)
časového plánu na vykonanie úlohy a
c)
zasielania informácií potrebných pre ESMA a zasielania potrebných informácií od ESMA.
3. ESMA uhradí príslušnému orgánu náklady, ktoré mu vznikli v dôsledku plnenia delegovaných úloh, a to v súlade s nariadením o poplatkoch prijatým Komisiou podľa článku 72 ods. 3.
4. Rozhodnutie uvedené v odseku 1 ESMA v primeraných intervaloch preskúmava. Delegovanie sa môže kedykoľvek odvolať.
5. Delegovanie úloh nemá vplyv na zodpovednosť ESMA a neobmedzuje jeho schopnosť vykonávať delegovanú činnosť a dohliadať na ňu. Povinnosti dohľadu podľa tohto nariadenia vrátane rozhodnutí o registrácii, konečného hodnotenia a rozhodnutia o následných opatreniach v súvislosti s porušovaním sa nesmú delegovať.
KAPITOLA 2
Vzťahy s tretími krajinami
Článok 75
Rovnocennosť a medzinárodné dohody
1. Komisia môže prijať vykonávací akt, v ktorom sa stanoví, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny zaisťuje, že:
a)
archívy obchodných údajov, ktorým bolo v danej tretej krajine udelené povolenie, spĺňajú právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení;
b)
účinný dohľad nad archívmi obchodných údajov a presadzovanie opatrení s tým súvisiacimi sa v danej tretej krajine uskutočňuje priebežne a
c)
existujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány sprístupňujú tretím osobám, a tieto záruky sú minimálne rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.
Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 86 ods. 2.
2. Komisia podľa potreby a v každom prípade po prijatí vykonávacieho aktu uvedeného v odseku 1 predloží Rade odporúčania na rokovanie o medzinárodných dohodách s príslušnými tretími krajinami o vzájomnom prístupe k zmluvám o derivátoch a o výmene informácií o zmluvách o derivátoch uložených v archívoch obchodných údajov, ktoré sú usadené v týchto tretích krajinách, a to takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že orgány Únie vrátane ESMA majú okamžitý a nepretržitý prístup ku všetkým informáciám potrebným na výkon svojich povinností.
3. ESMA po uzavretí dohôd uvedených v odseku 2 a v súlade s nimi vypracuje dohody o spolupráci s príslušnými orgánmi príslušnej tretej krajiny. V týchto dohodách sa stanoví aspoň:
a)
mechanizmus výmeny informácií medzi ESMA a akýmikoľvek inými orgánmi Únie, ktoré vykonávajú právomoci v súlade s týmto nariadením, na jednej strane, a dotknutými príslušnými orgánmi dotknutej tretej krajiny na druhej strane a
b)
postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu.
4. Pokiaľ ide o prenos osobných údajov do tretej krajiny, ESMA uplatňuje nariadenie (ES) č. 45/2001.
Článok 76
Dohody o spolupráci
Príslušné orgány tretích krajín, v jurisdikcii ktorých nie je usadený žiadny archív obchodných údajov, môžu kontaktovať ESMA s cieľom uzavrieť dohody o spolupráci, aby tak získali prístup k informáciám o zmluvách o derivátoch uchovávaných v archívoch obchodných údajov v Únii.
ESMA môže s týmito príslušnými orgánmi uzavrieť dohody o spolupráci týkajúce sa prístupu k informáciám o zmluvách o derivátoch uchovávaných v archívoch obchodných údajov v Únii, ktoré tieto orgány potrebujú na plnenie svojich povinností a mandátov, a to pod podmienkou, že existujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány sprístupňujú tretím osobám.
Článok 77
Uznávanie archívov obchodných údajov
1. Archív obchodných údajov usadený v tretej krajine môže poskytovať svoje služby a činnosti subjektom usadeným v Únii na účely článku 9 len po svojom uznaní zo strany ESMA v súlade s odsekom 2.
2. Archív obchodných údajov uvedený v odseku 1 predloží ESMA žiadosť o uznanie spolu so všetkými potrebnými informáciami, ktoré obsahujú minimálne informácie potrebné na overenie, že archívu obchodných údajov bolo udelené povolenie a podlieha účinnému dohľadu v tretej krajine:
a)
ktorú Komisia uznala prostredníctvom vykonávacieho aktu podľa článku 75 ods. 1 ako krajinu, ktorá ma rovnocenný a vymáhateľný regulačný rámec a rámec dohľadu;
b)
ktorá uzavrela s Úniou medzinárodnú dohodu podľa článku 75 ods. 2 a
c)
ktorá uzatvorila dohody o spolupráci podľa článku 75 ods. 3, aby orgány Únie vrátane ESMA mali okamžitý a nepretržitý prístup ku všetkým potrebným informáciám.
ESMA do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je žiadosť úplná. Ak žiadosť nie je úplná, ESMA stanoví lehotu, do ktorej má žiadajúci archív obchodných údajov poskytnúť doplňujúce informácie.
ESMA do 180 pracovných dní po predložení úplnej žiadosti písomne informuje žiadajúci archív obchodných údajov o uznaní alebo zamietnutí uznania vrátane úplného odôvodnenia tohto rozhodnutia.
ESMA uverejní na svojej internetovej stránke zoznam archívov obchodných údajov uznaných v súlade s týmto nariadením.
HLAVA VII
POŽIADAVKY NA ARCHÍVY OBCHODNÝCH ÚDAJOV
Článok 78
Všeobecné požiadavky
1. Archív obchodných údajov má spoľahlivý systém správy, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s dobre definovanými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti a primeranými mechanizmami vnútornej kontroly vrátane správnych administratívnych a účtovných postupov, ktoré bránia akémukoľvek zverejneniu dôverných informácií.
2. Archív obchodných údajov udržiava a prevádzkuje v písomnej podobe účinné organizačné a administratívne mechanizmy na určovanie a riadenie potenciálnych konfliktov záujmov vo vzťahu k jeho manažérom, zamestnancom alebo akejkoľvek osobe, ktorá s nimi má priame alebo nepriame väzby prostredníctvom úzkeho prepojenia.
3. Archív obchodných údajov zavedie primerané politiky a postupy, ktoré sú dostatočné na zaistenie toho, aby archív vrátane svojich manažérov a zamestnancov dodržiaval všetky ustanovenia tohto nariadenia.
4. Archív obchodných údajov udržiava a prevádzkuje primeranú organizačnú štruktúru na zabezpečenie kontinuity a riadneho fungovania archívu obchodných údajov pri poskytovaní svojich služieb a výkone činností. Využíva vhodné a primerané systémy, zdroje a postupy.
5. Ak archív obchodných údajov ponúka doplnkové služby, ako je napríklad potvrdenie obchodu, párovanie obchodu, služby v súvislosti s úverovou udalosťou, služby spočívajúce v zosúladení portfólia alebo v kompresii portfólia, archív obchodných údajov musí tieto doplnkové služby prevádzkovo oddeliť od funkcie archívu obchodných údajov spočívajúcej v centrálnom zhromažďovaní a uchovávaní záznamov o derivátoch.
6. Vrcholový manažment a členovia rady archívu obchodných údajov musia mať dostatočne dobrú povesť a skúsenosti na zabezpečenie zodpovedného a obozretného riadenia archívu obchodných údajov.
7. Archív obchodných údajov má objektívne, nediskriminačné a zverejnené požiadavky na prístup zo strany podnikov, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť podľa článku 9. Archív obchodných údajov udelí poskytovateľom služieb nediskriminačný prístup k informáciám uchovávaným v archíve obchodných údajov pod podmienkou, že relevantné protistrany na to dali súhlas. Kritériá, ktoré obmedzujú prístup, sú povolené, len ak ich cieľom je kontrola rizika pre údaje uchovávané archívom obchodných údajov.
8. Archív obchodných údajov zverejňuje ceny a poplatky spojené s službami poskytovanými na základe tohto nariadenia. Zverejňuje ceny a poplatky za každú službu poskytovanú samostatne vrátane zliav, rabatov a podmienok využitia týchto znížení. Umožňuje ohlasujúcim subjektom samostatný prístup ku konkrétnym službám. Ceny a poplatky, ktoré archív obchodných údajov účtuje, sú viazané na náklady.
Článok 79
Prevádzková spoľahlivosť
1. Archív obchodných údajov určí zdroje prevádzkového rizika a minimalizuje ich prostredníctvom vývoja vhodných systémov, kontrolných mechanizmov a postupov. Tieto systémy musia byť spoľahlivé a bezpečné a musia mať dostatočnú schopnosť zvládnuť prijaté informácie.
2. Archív obchodných údajov zavedie, vykonáva a udržiava zodpovedajúcu politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii, zamerané na zabezpečenie zachovania jeho funkcií, včasnú obnovu činnosti a plnenie povinností archívu obchodných údajov. V tomto pláne sa stanoví aspoň zabezpečenie záložných zariadení.
3. Archív obchodných údajov, ktorému bola odňatá registrácia, zabezpečí včasnú náhradu vrátane prenosu údajov do iných archívov obchodných údajov a presmerovania toku údajov do iných archívov obchodných údajov.
Článok 80
Ochrana a zaznamenávanie údajov
1. Archív obchodných údajov zabezpečí dôvernosť, integritu a ochranu informácií prijatých podľa článku 9.
2. Archív obchodných údajov môže využívať údaje získané na základe tohto nariadenia na komerčné účely len vtedy, ak na to dali súhlas príslušné protistrany.
3. Archív obchodných údajov čo najskôr zaznamená informácie prijaté podľa článku 9 a uchováva ich minimálne desať rokov po ukončení príslušných zmlúv. Uplatňuje včasné a efektívne postupy vedenia záznamov na dokumentáciu zmien zaznamenaných informácií.
4. Archív obchodných údajov počíta pozície podľa tried derivátov a podľa ohlasujúcich subjektov, pričom vychádza z údajov o zmluvách o derivátoch ohlasovaných podľa článku 9.
5. Archív obchodných údajov umožní zmluvným stranám včasný prístup k informáciám o danej zmluve a ich opravu.
6. Archív obchodných údajov uskutoční všetky primerané kroky na zamedzenie akémukoľvek zneužitiu informácií uchovávaných v jeho systémoch.
Fyzická osoba s úzkym prepojením na archív obchodných údajov alebo právnická osoba, ktorá má vzťah k archívu obchodných údajov ako materský podnik alebo dcérsky podnik, nepoužije dôverné informácie zaevidované v archíve obchodných údajov na komerčné využitie.
Článok 81
Transparentnosť a sprístupňovanie údajov
1. Archív obchodných údajov pravidelne a ľahko dostupným spôsobom zverejňuje podľa tried derivátov kumulované pozície o zmluvách, ktoré mu boli ohlásené.
2. Archív obchodných údajov zhromažďuje a uchováva údaje a zabezpečuje, aby subjekty uvedené v odseku 3 mali priamy a okamžitý prístup k údajom o zmluvách o derivátoch, ktoré potrebujú na plnenie svojich príslušných povinností a mandátov.
3. Archív obchodných údajov sprístupňuje potrebné informácie týmto subjektom, aby si mohli plniť svoje príslušné povinnosti a mandáty:
a)
ESMA;
b)
ESRB;
c)
príslušnému orgánu, ktorý vykonáva dohľad nad centrálnymi protistranami, ktoré majú prístup k archívu obchodných údajov;
d)
príslušnému orgánu vykonávajúcemu dohľad nad miestami obchodovania ohlásených zmlúv;
e)
príslušným členom ESCB;
f)
príslušným orgánom tretej krajiny, ktorá s Úniou uzatvorila medzinárodnú dohodu, ako sa uvádza v článku 75;
g)
orgánom dohľadu určeným podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (32);
h)
príslušným orgánom Únie pre cenné papiere a trh;
i)
príslušným orgánom tretej krajiny, ktoré s ESMA uzatvorili dohodu o spolupráci, ako sa uvádza v článku 76;
j)
Agentúre pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky.
4. ESMA si vymieňa s ostatnými príslušnými orgánmi v Únii informácie potrebné na výkon ich povinností.
5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESMA vypracuje po porade s členmi ESCB návrh regulačných technických noriem, v ktorých sa stanoví frekvencia a podrobnosti o informáciách uvedených v odsekoch 1 a 3, ako aj prevádzkové normy potrebné na kumulovanie a porovnávanie údajov medzi archívmi a v prípade potreby zabezpečenie prístupu subjektov uvedených v odseku 3 k týmto informáciám. Cieľom návrhu týchto regulačných technických noriem je zabezpečiť, aby prostredníctvom informácií uverejnených podľa odseku 1 nebolo možné identifikovať žiadnu zmluvnú stranu.
ESMA predloží Komisii tento návrh regulačných technických noriem do 30. septembra 2012.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 82
Delegovanie právomocí
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Delegovanie právomoci uvedené v článku 1 ods. 6, článku 64 ods. 7, článku 70, článku 72 ods. 3 a článku 85 ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.
3. Pred tým, ako Komisia prijme delegovaný akt, uskutoční konzultácie s ESMA.
4. Delegovanie právomoci uvedené v článku 1 ods. 6, článku 64 ods. 7, článku 70, článku 72 ods. 3 a článku 85 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
5. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 1 ods. 6, článku 64 ods. 7, článku 70, článku 72 ods. 3 a článku 85 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
HLAVA VIII
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
Článok 83
Služobné tajomstvo
1. Povinnosť zachovávať služobné tajomstvo sa vzťahuje na všetky osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre príslušné orgány určené v súlade s článkom 22 a orgány uvedené v článku 81 ods. 3, pre ESMA, alebo pre audítorov a znalcov, ktorí pracovali na základe pokynov príslušných orgánov alebo ESMA. Žiadna dôverná informácia, ktorú tieto osoby získajú pri plnení svojich povinností, nesmie byť sprístupnená žiadnej osobe ani orgánu, okrem súhrnnej alebo kumulovanej formy, pri ktorej nie je možné identifikovať jednotlivé centrálne protistrany, archív obchodných údajov ani žiadnu inú osobu bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo, daňové predpisy alebo toto nariadenie.
2. Ak bol na centrálnu protistranu vyhlásený konkurz alebo ak je v nútenej správe, dôverné informácie, ktoré sa netýkajú tretích strán, je možné sprístupniť v občianskoprávnom alebo obchodnom konaní, ak je to potrebné na konania.
3. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo alebo daňové predpisy, príslušné orgány, ESMA, inštitúcie alebo fyzické či právnické osoby iné ako príslušné orgány, ktoré získavajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, ich môžu používať len na plnenie svojich povinností a na výkon svojich funkcií, v prípade príslušných orgánov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, alebo v prípade iných orgánov, inštitúcií alebo fyzických či právnických osôb na účel, na ktorý im boli takéto informácie poskytnuté, alebo v súvislosti so správnym alebo súdnym konaním, ktoré sa osobitne týka výkonu týchto funkcií, alebo v obidvoch prípadoch. Ak s tým ESMA, príslušný orgán alebo iný orgán, inštitúcia alebo osoba poskytujúca informácie súhlasí, orgán prijímajúci informácie ich môže využiť na iné nekomerčné účely.
4. Na každú dôvernú informáciu prijatú, vymenenú alebo zaslanú podľa tohto nariadenia sa vzťahujú podmienky zachovávania služobného tajomstva stanovené v odsekoch 1, 2 a 3. Tieto podmienky však nebránia ESMA, príslušným orgánom alebo príslušným centrálnym bankám vymieňať alebo zasielať dôverné informácie v súlade s týmto nariadením a s ostatnými právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na investičné spoločnosti, úverové inštitúcie, penzijné fondy, PKIPCP, správcov alternatívnych investičných fondov, sprostredkovateľov poistenia alebo zaistenia, poisťovne, regulované trhy alebo organizátorov trhov, alebo inak so súhlasom príslušného orgánu alebo iného orgánu alebo inštitúcie alebo fyzickej či právnickej osoby, ktoré oznámili tieto informácie.
5. Odseky 1, 2 a 3 nebránia príslušným orgánom vymieňať si alebo zasielať v súlade s vnútroštátnym právom dôverné informácie, ktoré neboli prijaté od príslušného orgánu iného členského štátu.
Článok 84
Výmena informácií
1. Príslušné orgány, ESMA a ďalšie dotknuté orgány si bez zbytočného odkladu navzájom poskytujú informácie potrebné na účely plnenia svojich povinností.
2. Príslušné orgány, ESMA, ďalšie dotknuté orgány a iné inštitúcie alebo fyzické a právnické osoby, ktoré pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia získajú dôverné informácie, ich využívajú len v rámci plnenia svojich povinností.
3. Príslušné orgány oznamujú informácie príslušným členom ESCB, ak sú tieto informácie potrebné na plnenie ich povinností.
HLAVA IX
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 85
Správy a preskúmanie
1. Komisia do 17. augusta 2015 preskúma a pripraví všeobecnú správu o tomto nariadení. Komisia predloží správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.
Komisia najmä:
a)
v spolupráci s členmi ESCB posúdi potrebu akýchkoľvek opatrení na uľahčenie prístupu centrálnych protistrán k nástrojom likvidity centrálnych bánk;
b)
posúdi v koordinácii s ESMA a príslušnými odvetvovými orgánmi systémovú dôležitosť transakcií nefinančných spoločností s mimoburzovými derivátmi a najmä vplyv tohto nariadenia na využívanie mimoburzových derivátov nefinančnými spoločnosťami;
c)
so zreteľom na skúsenosti posúdi fungovanie rámca dohľadu pre centrálne protistrany vrátane efektívnosti kolégií dohľadu, príslušné mechanizmy hlasovania stanovené v článku 19 ods. 3 a úlohu ESMA, ktorú má predovšetkým počas procesu udeľovania povolení centrálnym protistranám;
d)
v spolupráci s ESMA a ESRB posúdi efektívnosť maržových požiadaviek s cieľom obmedziť procyklickosť a nutnosť stanoviť dodatočné intervenčné kapacity v tejto oblasti;
e)
v spolupráci s ESMA posúdi vývoj politík centrálnych protistrán týkajúcich sa požiadaviek na marže a zaistenia pre kolaterál a ich prispôsobenie konkrétnym činnostiam a rizikovým profilom ich používateľov.
Posúdenie uvedené v písmene a) prvého pododseku zohľadní všetky výsledky prebiehajúcich prác medzi centrálnymi bankami na úrovni Únie a medzinárodnej úrovni. Pri posúdení sa zohľadní aj zásada nezávislosti centrálnych bánk a ich právo poskytovať prístup k nástrojom na zabezpečenie likvidity podľa vlastného uváženia, ako aj možný neželaný vplyv na správanie sa centrálnych protistrán alebo vnútorného trhu. Žiadnymi sprievodnými návrhmi, či už priamo alebo nepriamo, sa nesmie diskriminovať žiadny členský štát ani skupina členských štátov ako miesto poskytovania zúčtovacích služieb.
2. Komisia po konzultácii s ESMA a EIOPA pripraví do 17. augusta 2014 správu, v ktorej posúdi pokrok centrálnej protistrany a jej úsilie vo vývoji technického riešenia na prevod bezhotovostného kolaterálu ako variačných marží prostredníctvom systémov dôchodkového zabezpečenia, ako aj potrebu akýchkoľvek opatrení na uľahčenie tohto riešenia. Ak sa Komisia domnieva, že nebolo vyvinuté potrebné úsilie vo vývoji vhodných technických riešení a že negatívny vplyv centrálne zúčtovaných zmlúv o derivátoch na dôchodkové dávky budúcich dôchodcov zostáva nezmenený, je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 82 s cieľom predĺžiť trojročnú lehotu uvedenú v článku 89 ods. 1 raz o dva roky a raz o rok.
3. ESMA predloží Komisii správy:
a)
o uplatňovaní zúčtovacej povinnosti podľa hlavy II, a najmä so zreteľom na skutočnosť, že zúčtovacia povinnosť sa neuplatňuje na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa uzatvorili pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia;
b)
o uplatňovaní postupu identifikácie podľa článku 5 ods. 3;
c)
o uplatňovaní požiadaviek na oddelenie stanovených v článku 39;
d)
o rozšírení predmetu úpravy dohôd o interoperabilite podľa hlavy V o transakcie s triedami finančných nástrojov, ktoré sú iné ako prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu;
e)
o prístupe centrálnych protistrán k miestam obchodovania, vplyve určitých postupov na konkurencieschopnosť a na fragmentáciu likvidity;
f)
o personálnych a finančných potrebách ESMA vyplývajúcich z vykonávania jeho právomocí a úloh v súlade s týmto nariadením;
g)
o vplyve uplatňovania dodatočných požiadaviek členskými štátmi podľa článku 14 ods. 5.
Tieto správy sa predložia Komisii do 30. septembra 2014 na účely odseku 1. Predložia sa tiež Európskemu parlamentu a Rade.
4. Komisia v spolupráci s členskými štátmi a ESMA a po vyžiadaní posúdenia od ESRB vypracuje výročnú správu, v ktorej sa posúdia možné vplyvy dohôd o interoperabilite na systémové riziko a náklady.
Správa sa zameria minimálne na počet a zložitosť týchto dohôd a na primeranosť systémov a modelov riadenia rizík. Komisia predloží správu spolu s vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.
ESRB poskytne Komisii posúdenie možných vplyvov dohôd o interoperabilite na systémové riziko.
5. ESMA predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii výročnú správu o sankciáchuložených príslušnými orgánmi vrátane opatrení dohľadu, pokút a pravidelných platieb penále.
Článok 86
Postup výboru
1. Komisii pomáha Európsky výbor pre cenné papiere, zriadený rozhodnutím Komisie 2001/528/ES (33). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 87
Zmena a doplnenie smernice 98/26/ES
1. V článku 9 ods. 1 smernice 98/26/ES sa dopĺňa tento pododsek:
„Ak systémový prevádzkovateľ poskytol vecnú záruku inému systémovému prevádzkovateľovi v súvislosti s interoperabilným systémom, na práva systémového prevádzkovateľa, ktorý záruku poskytol, na túto vecnú záruku nemá vplyv konkurzné konanie voči systémovému prevádzkovateľovi, ktorý záruku prijal.“
2. Členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s bodom 1 do 17. augusta 2014. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na smernicu 98/26/ES. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
Článok 88
Internetové stránky
1. ESMA spravuje internetovú stránku, na ktorej sa uvádzajú údaje o:
a)
zmluvách podliehajúcich zúčtovacej povinnosti podľa článku 5;
b)
sankciách ukladaných za porušenie článkov 4, 5 a 7 až 11;
c)
centrálnych protistranách, ktorým bolo udelené povolenie na ponúkanie služieb alebo činností v Únii a ktoré sú usadené v Únii, a službách alebo činnostiach, na poskytovanie alebo vykonávanie ktorých im bolo udelené povolenie, vrátane tried finančných nástrojov, na ktoré sa ich povolenie vzťahuje;
d)
sankciách ukladaných za porušenie hláv IV a V;
e)
centrálnych protistranách, ktorým bolo udelené povolenie na ponúkanie služieb alebo činností v Únii a ktoré sú usadené v tretej krajine, a službách alebo činnostiach, na poskytovanie alebo vykonávanie ktorých im bolo udelené povolenie, vrátane tried finančných nástrojov, na ktoré sa povolenie vzťahuje;
f)
archívoch obchodných údajov, ktoré majú povolenie ponúkať služby alebo činnosti v Únii;
g)
pokutách a pravidelných platbách penále ukladaných v súlade s článkami 65 a 66;
h)
verejnom archíve uvedenom v článku 6.
2. Na účely písmen b), c) a d) odseku 1 príslušné orgány spravujú internetové stránky, ktoré sú prepojené s internetovou stránkou ESMA.
3. Všetky internetové stránky uvedené v tomto článku sú verejne prístupné a pravidelne aktualizované a poskytujú informácie v zrozumiteľnej podobe.
Článok 89
Prechodné ustanovenia
1. Počas troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa zúčtovacia povinnosť ustanovená v článku 4 nevzťahuje na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sú objektívne merateľné ako zmierňujúce investičné riziká priamo súvisiace s finančnou solventnosťou systémov dôchodkového zabezpečenia vymedzených v článku 2 bod 10. Prechodné obdobie sa uplatňuje aj na subjekty zriadené na účel poskytovania kompenzácií členom systému dôchodkového zabezpečenia v prípade zlyhania.
Na zmluvy o mimoburzových derivátoch uzavreté týmito subjektmi v priebehu tohto obdobia, na ktoré by sa inak vzťahovala zúčtovacia povinnosť podľa článku 4, sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 11.
2. Vo vzťahu k systému dôchodkového zabezpečenia uvedenému v článku 2 bod 10 písm. c) a d) výnimku uvedenú v odseku 1 tohto článku udelí dotknutý orgán príslušný pre druhy subjektov alebo systémov. Po prijatí žiadosti príslušný orgán informuje ESMA a EIOPA. Do 30 kalendárnych dní po prijatí oznámenia vydá ESMA po konzultácii s EIOPA stanovisko, v ktorom posúdi, či je uvedený druh subjektov alebo systémov v súlade s článkom 2 bodom 10 písm. c) alebo d), ako aj dôvody oprávnenosti výnimky vzhľadom na ťažkosti spojené so splnením požiadaviek súvisiacich s variačnou maržou. Príslušný orgán udelí výnimku len vtedy, keď sa v plnom rozsahu presvedčí, že tento druh subjektov alebo systémov je v súlade s článkom 2 bodom 10 písm. c) alebo d) a že tento druh subjektov alebo systémov bude mať ťažkosti so splnením požiadaviek súvisiacich s variačnou maržou. Príslušný orgán prijme rozhodnutie do desiatich pracovných dní od prijatia stanoviska ESMA, pričom toto stanovisko náležite zohľadní. Ak príslušný orgán nesúhlasí so stanoviskom ESMA, vo svojom rozhodnutí uvedie úplné odôvodnenie a vysvetlenie akéhokoľvek významného odchýlenia sa od neho.
ESMA na svojej internetovej stránke zverejní zoznam druhov subjektov a systémov uvedených v článku 2 bodom 10 písm. c) a d), ktorým sa udelila výnimka v súlade s prvým pododsekom. ESMA v záujme ďalšieho posilnenia konzistentnosti výsledkov dohľadu vykonáva v súlade s článkom 30 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 každý rok porovnávacie hodnotenie subjektov uvedených v tomto zozname.
3. Centrálna protistrana, ktorej bolo v členskom štáte, kde je usadená, udelené povolenie na poskytovanie zúčtovacích služieb v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu pred dňom prijatia všetkých regulačných technických noriem Komisiou podľa článkov 4, 5, 8 až 11, 16, 18, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 56 a 81, požiada o udelenie povolenia podľa článku 14 na účely tohto nariadenia do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti všetkých regulačných technických noriem podľa článkov 16, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
Centrálna protistrana usadená v tretej krajine, ktorá bola uznaná za spôsobilú poskytovať zúčtovacie služby v členskom štáte v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu pred dňom prijatia všetkých regulačných technických noriem Komisiou podľa článkov 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49, požiada o uznanie podľa článku 25 na účely tohto nariadenia do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti všetkých regulačných technických noriem podľa článkov 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
4. Dovtedy, kým sa podľa tohto nariadenia neprijme rozhodnutie o udelení povolenia centrálnej protistrane alebo jej uznaní, platia príslušné vnútroštátne predpisy týkajúce sa udelenia povolenia centrálnym protistranám a ich uznávania a centrálna protistrana podlieha naďalej dohľadu príslušného orgánu členského štátu, v ktorom je usadená alebo v ktorom je uznaná.
5. Ak príslušný orgán udelil centrálnej protistrane povolenie zúčtovávať určité triedy derivátov v súlade s vnútroštátnym právom svojho členského štátu predtým, než Komisia prijme všetky regulačné technické normy podľa článkov 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, príslušný orgán daného členského štátu informuje o tomto povolení ESMA do jedného mesiaca odo dňa, keď regulačné technické normy podľa článku 5 ods. 1 nadobudnú účinnosť.
Ak príslušný orgán uznal centrálnu protistranu usadenú v tretej krajine za spôsobilú poskytovať zúčtovacie služby v súlade s vnútroštátnym právom svojho členského štátu predtým, než Komisia prijme všetky regulačné technické normy podľa článkov 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, príslušný orgán daného členského štátu informuje o tomto uznaní ESMA do jedného mesiaca odo dňa, keď regulačné technické normy podľa článku 5 ods. 1 nadobudnú účinnosť.
6. Archív obchodných údajov, ktorému v členskom štáte, kde je usadený, bolo udelené povolenie zhromažďovať a uchovávať záznamy o derivátoch, v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu pred prijatím všetkých regulačných a vykonávacích technických noriem podľa článkov 9, 56 a 81 Komisiou, alebo je na tieto účely zaregistrovaný, požiada o registráciu podľa článku 55 do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti týchto regulačných a vykonávacích technických noriem.
Archív obchodných údajov usadený v tretej krajine, ktorý získal povolenie zhromažďovať a uchovávať záznamy o derivátoch v členskom štáte v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu pred prijatím všetkých regulačných a vykonávacích technických noriem podľa článkov 9, 56 a 81 Komisiou, požiada o uznanie podľa článku 77 do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti týchto regulačných a vykonávacích technických noriem.
7. Dovtedy, kým sa podľa tohto nariadenia neprijme rozhodnutie o registrácii alebo uznaní archívu obchodných údajov, platia príslušné vnútroštátne predpisy týkajúce sa udeľovania povolení, registrácie a uznávania archívov obchodných údajov a archív obchodných údajov podlieha naďalej dohľadu príslušného orgánu členského štátu, v ktorom je usadený alebo v ktorom je uznaný.
8. Archív obchodných údajov, ktorému v členskom štáte, kde je usadený, bolo udelené povolenie zhromažďovať a uchovávať záznamy o derivátoch v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu pred prijatím regulačných a vykonávacích technických noriem podľa článkov 56 a 81 Komisiou, alebo je na tieto účely zaregistrovaný, sa môže využívať na plnenie požiadavky na ohlasovanie podľa článku 9 dovtedy, kým sa neprijme rozhodnutie o registrácii archívu obchodných údajov podľa tohto nariadenia.
Archív obchodných údajov usadený v tretej krajine, ktorému bolo udelené povolenie zhromažďovať a uchovávať záznamy o derivátoch v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu pred prijatím všetkých regulačných a vykonávacích technických noriem podľa článkov 56 a 81 Komisiou, sa môže využívať na plnenie požiadavky na ohlasovanie podľa článku 9 dovtedy, kým sa neprijme rozhodnutie o uznaní archívu obchodných údajov podľa tohto nariadenia.
9. Bez ohľadu na článok 81 ods. 3 písm. f), ak sa medzi treťou krajinou a Úniou neuzavrie žiadna medzinárodná dohoda uvádzaná v článku 75, archív obchodných údajov môže sprístupniť potrebné informácie príslušným orgánom tejto tretej krajiny do 17. augusta 2013 za predpokladu, že to oznámi ESMA.
Článok 90
Personálne obsadenie a finančné zdroje ESMA
ESMA do 31. decembra 2012 posúdi personálne a finančné potreby vyplývajúce z vykonávania jeho právomocí a úloh v súlade s týmto nariadením a predloží správu Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.
Článok 91
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 4. júla 2012