ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 25. júla 2012
o štátnej pomoci SA.23839 (C 44/2007) poskytnutej Francúzskom v prospech podniku FagorBrandt
[oznámené pod číslom C(2012) 5043]
(Iba francúzske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2013/283/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Listom zo 6. augusta 2007 Francúzsko notifikovalo Komisii pomoc na reštrukturalizáciu v prospech skupiny FagorBrandt.
(2)
Listom z 10. októbra 2007 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o túto pomoc.
(3)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenej pomoci.
(4)
Komisia dostala pripomienky od troch zainteresovaných strán, a to od príjemcu pomoci a jeho dvoch konkurentov. Podnik Electrolux predložil pripomienky listom zo 14. decembra 2007. Po stretnutí s útvarmi Komisie 20. februára 2008 tento podnik predložil dodatočné pripomienky listom z 26. februára 2008 a listom z 12. marca 2008. Konkurent, ktorý si želá zostať v anonymite, predložil pripomienky listom zo 17. decembra 2007 (4). Podnik FagorBrandt predložil svoje pripomienky listom zo 17. decembra 2007. Komisia zaslala Francúzsku tieto pripomienky listami z 15. januára 2008 a 13. marca 2008 s tým, že mu poskytla možnosť pripomienkovať ich a tieto jeho pripomienky dostala v prvom prípade listom z 15. februára 2008 a v druhom prípade prostredníctvom dokumentu predloženého na stretnutí 18. marca 2008 (pozri odôvodnenie 5).
(5)
Listom z 13. novembra 2007 Francúzsko oznámilo Komisii svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Dňa 18. marca 2008 sa uskutočnilo stretnutie medzi útvarmi Komisie, francúzskymi orgánmi a podnikom FagorBrandt. Po tomto stretnutí francúzske orgány predložili informácie listami z 24. apríla 2008 a zo 7. mája 2008. Druhé stretnutie tých istých strán sa uskutočnilo 12. júna 2008. Po tomto stretnutí francúzske orgány predložili informácie listom z 9. júla 2008. Dňa 15. júla 2008 Komisia požiadala o dodatočné informácie, ktoré francúzske orgány poskytli 16. júla 2008.
(6)
Dňa 21. októbra 2008 Komisia prijala podmienečné kladné rozhodnutie o štátnej pomoci na reštrukturalizáciu vo výške 31 mil. EUR poskytnutej podniku FagorBrandt (5) (ďalej len „rozhodnutie z 21. októbra 2008“).
(7)
Toto rozhodnutie Všeobecný súd zrušil 14. februára 2012 (6) (ďalej len „rozsudok Všeobecného súdu zo 14. februára 2012“) z dôvodu dvoch zjavne nesprávnych posúdení: na jednej strane sa opatrenie neoprávnene považovalo za kompenzačné a na druhej strane chýba posúdenie celkového vplyvu nezlučiteľnej predchádzajúcej pomoci poskytnutej talianskymi orgánmi (ďalej len „talianska pomoc“), ktorá dosiaľ nebola vrátená, a schválenej pomoci na hospodársku súťaž.
(8)
Komisia preto musí prijať nové konečné rozhodnutie. V súlade s judikatúrou Všeobecného súdu (7) sa Komisia môže pri tom opierať len o informácie, ktoré mala k dispozícii v tom čase, t. j. 21. októbra 2008 (pozri oddiel 6.2.2 Časový rámec analýzy).
2. OPIS
(9)
Uvedená pomoc predstavuje pomoc na reštrukturalizáciu. Predpokladaná výška pomoci je 31 mil. EUR. Túto pomoc poskytuje francúzske ministerstvo hospodárstva, financií a zamestnanosti. Príjemcom pomoci je podnik FagorBrandt S.A., ktorý vlastní niekoľko dcérskych spoločností pôsobiacich v oblasti výroby a predaja.
(10)
Francúzske orgány uvádzajú, že vzhľadom na dostupné zdroje podnik FagorBrandt S.A. by nebol schopný čeliť ťažkostiam bez štátnej pomoci. Podľa Francúzska priama pomoc vo výške 31 mil. EUR umožní financovať polovicu nákladov na reštrukturalizáciu (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (ďalej len „FagorBrandt“) nepriamo vlastní spoločnosť Fagor Electrodomésticos S. Coop (ďalej len „Fagor“), družstvo podľa španielskeho práva. Základné imanie tohto družstva je rozdelené medzi približne 3 500 členov (zamestnancov, ktorí sú spoločníkmi), pričom žiadny z členov nemôže vlastniť viac ako 25 % základného imania družstva.
(12)
Samotná spoločnosť Fagor je členom skupiny družstiev pod názvom Mondragón Corporación Cooperativa (ďalej len „MCC“), v ktorej má každé družstvo právnu a finančnú nezávislosť. Spoločnosť Fagor je členom divízie pre domáce elektrospotrebiče odvetvovej skupiny „Priemysel“ MCC.
(13)
V roku 2007 podnik FagorBrandt dosiahol obrat 903 mil. EUR. Pôsobí vo všetkých segmentoch s veľkými elektrospotrebičmi, ktoré zahŕňajú tri veľké skupiny výrobkov: umývacie zariadenia (umývačky riadu, práčky, sušičky bielizne, práčky so sušičkami), chladiace zariadenia (chladničky, mraziace boxy a mrazničky) a varné zariadenia (tradičné rúry, mikrovlnné rúry, sporáky, varné dosky, odsávače pár).
3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA
(14)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti z týchto piatich dôvodov: riziko obchádzania zákazu poskytovať pomoc na reštrukturalizáciu novovytvoreným firmám; riziko obchádzania povinnosti vrátiť nezlučiteľnú pomoc; pochybnosť o obnovení dlhodobej životaschopnosti podniku; nedostatočnosť kompenzačných opatrení; pochybnosť o obmedzení pomoci na nevyhnutné minimum, a to najmä pokiaľ ide o príspevok príjemcu.
3.1. Riziko obchádzania zákazu poskytovať pomoc na reštrukturalizáciu novovytvoreným firmám
(15)
Keďže podnik FagorBrandt vznikol v januári 2002, v zmysle bodu 12 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o pomoci na reštrukturalizáciu“) (9) bol novovytvorenou firmou až do januára 2005, teda tri roky po svojom vzniku. To znamená, že rovnako ako v čase, keď sa na podnik vzťahovalo oslobodenie od dane stanovené článkom 44f Všeobecného daňového zákonníka (ďalej len „pomoc 44f“), podnik FagorBrandt sa považoval za novovytvorenú firmu aj v decembri roku 2003, keď Komisia vyhlásila túto pomoc za nezlučiteľnú a nariadila jej vrátenie (10). Podľa bodu 12 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu preto podnik nebol oprávnený na pomoc na reštrukturalizáciu. Skutočnosť, že Francúzsko nevymohlo pomoc, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú v decembri 2003, do chvíle, keď sa podnik už nepovažoval za novovytvorenú firmu, a teda sa stal oprávneným získať pomoc na reštrukturalizáciu, by mohla predstavovať obchádzanie zákazu stanoveného v bode 12 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu.
3.2. Riziko obchádzania povinnosti vrátiť nezlučiteľnú pomoc
(16)
Komisia sa domnieva, že notifikovaná pomoc bude z veľkej časti slúžiť na financovanie vrátenia pomoci 44f. Zároveň vyjadrila pochybnosti o tom, či notifikovaná pomoc nepredstavuje obchádzanie povinnosti vrátiť túto nezlučiteľnú pomoc a či nezbavuje vrátenie tejto pomoci jeho podstaty a účinnosti.
3.3. Pochybnosti o dlhodobej životaschopnosti podniku
(17)
Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku, Komisia vyjadrila dve pochybnosti. Na jednej strane Komisia zaznamenala, že očakávaný obrat v roku 2007 bol vyšší asi o 20 % oproti predchádzajúcemu roku, a tak sa zaujímala, na akých údajoch sa tento odhad zakladal. Na druhej strane Komisia zdôraznila, že v pláne reštrukturalizácie sa neuvádza, ako chce podnik FagorBrandt kryť vrátenie nezlučiteľnej pomoci, ktorú získala jeho talianska dcérska spoločnosť.
3.4. Nedostatočnosť kompenzačných opatrení
(18)
Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tom, či nezavedenie dodatočných kompenzačných opatrení na doplnenie opatrení, ktoré sa už zaviedli v rámci plánu reštrukturalizácie, je prijateľné. Komisia uviedla, že:
(i)
usmerneniami o pomoci na reštrukturalizáciu (body 38 až 41) sa príjemcom, ktorí spĺňajú kritérium „veľkého podniku“, ukladá povinnosť zaviesť kompenzačné opatrenia;
(ii)
na jednej strane by podnik FagorBrandt bez danej pomoci odišiel z trhu a na druhej strane sú jeho konkurenti predovšetkým z Európy. Zánik podniku FagorBrandt by následne umožnil európskym konkurentom zvýšiť svoj odbyt a výrobu o značné sumy;
(iii)
zdá sa, že všetky opatrenia, ktoré sa už zaviedli, nie je možné na základe bodu 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu považovať za kompenzačné opatrenia;
(iv)
Komisia napokon zdôraznila, že usmernenia platné v čase skúmania prípadov Bull (11) a Euromoteurs (12), na ktoré sa Francúzsko odvoláva, neukladajú povinnosť zaviesť kompenzačné opatrenia. Okrem toho Komisia zdôraznila ďalšie väčšie rozdiely medzi uvedenými prípadmi a týmto prípadom.
3.5. Pochybnosti týkajúce sa príspevku príjemcu
(19)
Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o tom, že boli splnené podmienky stanovené v článkoch 43 a 44 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. Francúzske orgány nezahrnuli vrátenie pomoci 44f do nákladov na reštrukturalizáciu a takisto neobjasnili pôvod niektorých súm považovaných za „vlastné zdroje príjemcu“.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
4.1. Pripomienky podniku Electrolux
(20)
Podnik Electrolux uviedol, že na to, aby mohol reagovať na výzvy globálnej hospodárskej súťaže, vykonal veľké a veľmi nákladné plány reštrukturalizácie. V snahe udržať si konkurencieschopnosť bol tento podnik nútený prijať radikálne opatrenia, akým je napríklad zatvorenie ôsmich závodov v západnej Európe, z ktorých sa výroba zväčša presunula do iných existujúcich závodov v Európe a do nových závodov v Poľsku a Maďarsku. Podobné reštrukturalizačné opatrenia vykonala väčšina podnikov zo sektora „veľkých domácich elektrospotrebičov“. Podnik Electrolux sa preto sťažuje na skutočnosť, že podnik FagorBrandt by mohol získať podporu na zvládnutie situácie, ktorú musí zvyšok sektora zvládnuť bez podobnej pomoci. Pomoc by narušila hospodársku súťaž na úkor ostatných podnikov.
4.2. Pripomienky druhého konkurenta
(21)
Po prvé, tento konkurent, ktorý si želá zostať v anonymite, uviedol, že plánovaná pomoc neumožní podniku obnoviť jeho dlhodobú životaschopnosť. Domnieva sa, že na zabezpečenie prežitia podniku je nevyhnutná zásadná priemyselná reorganizácia. Tento konkurent sa okrem toho nazdáva, že podnik FagorBrandt nebude mať prostriedky na financovanie potrebných investícií. Pomoc zároveň neumožní podniku FagorBrandt dosiahnuť potrebnú veľkosť na zlepšenie jeho postavenia pri rokovaniach s veľkými distribútormi, ktorí uprednostňujú dodávateľov pôsobiacich v Európskej únii vo väčšom rozsahu.
(22)
Po druhé, konkurent sa domnieva, že pomoc nie je obmedzená na nevyhnutné minimum, pretože podnik FagorBrandt by mohol získať potrebné finančné prostriedky na svoju reštrukturalizáciu od svojho akcionára a družstva, ktorého je členom (t. j. od MCC, ktorého členom je aj banka Caja Laboral).
(23)
Po tretie, konkurent zastáva názor, že pomoc by mohla narušiť hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Na jednej strane väčšina podnikov zo sektora vyrába v Európe, a preto ich možno považovať za európske. Ázijskí a tureckí konkurenti vo väčšej miere pôsobia iba na trhu s niektorými výrobkami. Na druhej strane je podnik FagorBrandt piatym najväčším hospodárskym subjektom na európskej úrovni a má silné postavenie na francúzskom, španielskom a poľskom trhu. Konkurent sa preto domnieva, že pre chýbajúce kompenzačné opatrenia Komisia nemôže vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú.
(24)
Po štvrté, skutočnosť, že Francúzsko a Taliansko poskytli v minulosti neoprávnenú pomoc, vedie k dvom záverom: po prvé, ťažkosti podniku FagorBrandt sú cyklické a vyvolávajú otázku jeho životaschopnosti, a po druhé, notifikovaná pomoc bude pravdepodobne slúžiť na vrátenie neoprávnenej pomoci, čím sa obíde povinnosť vrátiť pomoc.
4.3. Pripomienky podniku FagorBrandt
(25)
Pripomienky podniku FagorBrandt sú podobné pripomienkam francúzskych orgánov, ktoré sú uvedené ďalej v texte.
5. STANOVISKO FRANCÚZSKA
5.1. Stanovisko Francúzska k rozhodnutiu o začatí konania
(26)
Pokiaľ ide o možné obchádzanie zákazu pomoci na reštrukturalizáciu novovytvoreným firmám, francúzske orgány nepopierajú, že podnik FagorBrandt treba považovať za „novovytvorenú firmu“ počas obdobia troch rokov od jeho vzniku v súlade s bodom 12 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. Nazdávajú sa však, že otázka prípadného poskytnutia pomoci na reštrukturalizáciu podniku FagorBrandt začala byť aktuálna až v roku 2006 v dôsledku ťažkostí vyskytujúcich sa od roku 2004 a vzhľadom na zhoršovanie sa jeho finančnej situácie od roku 2005, t. j. v piatom roku jeho existencie. Inými slovami, podnik nemal žiadny dôvod žiadať o pomoc na reštrukturalizáciu skôr, ako sa ocitol v situácii odôvodňujúcej túto pomoc, t. j. v roku 2006. Otázka možného obchádzania pravidla „troch rokov“ je preto bezpredmetná.
(27)
Pokiaľ ide o možnosť, že notifikovaná pomoc zbavuje povinnosť vrátiť pomoc jej účinnosti, Francúzsko pripomína, že podnik nie je v ťažkostiach len kvôli vráteniu pomoci. Finančné ťažkosti totiž začali v roku 2004 a situácia sa výrazne zhoršila v rokoch 2005 a 2006. Podnik je skutočne v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu tak, ako Komisia usúdila v rozhodnutí o začatí konania. Francúzsko na základe toho dospelo k záveru, že podnik je preto oprávnený na pomoc na reštrukturalizáciu, pokiaľ sú splnené aj ostatné podmienky stanovené pre takúto pomoc. Otázka, či by podnik prežil, alebo neprežil rok 2007 alebo 2008, keby nemusel vrátiť pomoc, je bezpredmetná, pretože vrátenie pomoci je povinné, a to po zamietavom rozhodnutí Komisie, pokiaľ ide o schému pomoci podľa článku 44f z roku 2003. Žiadosť o pomoc je odôvodnená nahromadením finančných ťažkostí, ktoré sú spojené s nákladmi na reštrukturalizáciu, ktoré už podniku vznikli, s nedokončením reštrukturalizácie, ako aj so všetkými ostatnými nákladmi vrátane vrátenia pomoci, ktoré podnik musí zohľadniť.
(28)
Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti a dve príslušné pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania, francúzske orgány pripomínajú tieto skutočnosti. Pokiaľ ide o odhad nárastu obratu za rok 2007 o 20 % oproti finančnému roku 2006, možno ho vysvetliť najmä zmenou rozsahu činností podniku FagorBrandt, ktorá nastala v roku 2006. Pokiaľ ide o nezapočítanie vrátenia neoprávnenej pomoci, ktorú získala talianska dcérska spoločnosť (poskytnutej v rámci prevzatia činností podniku Ocean Spa v oblasti domácich elektrospotrebičov spoločnosťou Brandt Italia), francúzske orgány uvádzajú, že toto vrátenie by nemalo ovplyvniť životaschopnosť podniku, pretože konečná suma na ťarchu spoločnosti Brandt Italia bude pravdepodobne nižšia ako 200 000 EUR, pričom zostatok znáša predajca uvedených činností.
(29)
Pokiaľ ide o neexistenciu kompenzačných opatrení, Francúzsko opakuje, že podnik už v roku 2004 predal spoločnosť Brandt Components (závod v Nevers). Podnik okrem toho znížil svoju výrobnú kapacitu pozastavením výroby mraziacich boxov a voľne stojacich mikrovlnných rúr. Francúzske orgány ďalej pripomínajú, že v dôsledku pomoci nastalo len nepatrné narušenie hospodárskej súťaže, čo znižuje potrebu kompenzačných opatrení. Podnik FagorBrandt má totiž [0-5] % (13) podiel na európskom trhu, ktorý je v porovnaní s podielom jeho hlavných konkurentov veľmi nízky. Francúzske orgány sa preto domnievajú, že prítomnosť podniku na trhu umožňuje zabrániť oligopolom. Počas konania vo veci formálneho zisťovania francúzske orgány navrhli zaviesť dodatočné kompenzačné opatrenia.
(30)
Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie týkajúce sa obmedzenia pomoci na minimum a vlastného príspevku príjemcu, francúzske orgány uvádzajú tieto skutočnosti. V súvislosti s nezapočítaním vrátenia pomoci do nákladov na reštrukturalizáciu uvádzajú, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci nemožno apriórne kvalifikovať ako náklady na reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o vlastné zdroje príjemcu („effort propre du bénéficiaire“), ako sa nazývajú v oznámení, francúzske orgány vysvetľujú, že ide o bankové úvery.
5.2. Stanovisko Francúzska k pripomienkam zainteresovaných strán
(31)
Pokiaľ ide o pripomienky podniku Electrolux, Francúzsko zdôrazňuje, že cieľom reštrukturalizačných opatrení, ktoré tento podnik a ďalší konkurenti prijali, nebola náprava ťažkej hospodárskej situácie, ale posilnenie postavenia na trhu s veľkými domácimi elektrospotrebičmi. Francúzsko sa preto domnieva, že situácia podniku FagorBrandt sa nedá porovnať so situáciou jeho konkurentov, ktorí majú napokon vzhľadom na svoju veľkosť oveľa väčšie finančné prostriedky.
(32)
Pokiaľ ide o pripomienky podniku, ktorý si želá zostať v anonymite, týkajúce sa dlhodobej životaschopnosti podniku FagorBrandt, francúzske orgány po prvé poukazujú na to, že podnik FagorBrandt urobil opatrenia prvotne určené na vykrytie straty a zvýšenie miery zisku, aby v konečnom dôsledku mohol dosiahnuť lepšie postavenie na trhu, najmä prostredníctvom vývoja […].
(33)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že pomoc nie je obmedzená na minimum, pretože podnik FagorBrandt by mohol získať dostatok financií od svojich akcionárov, francúzske orgány zdôrazňujú, že MCC nie je holdingový subjekt, ale družstevné hnutie. V tomto družstevnom hnutí je každé družstvo vrátane spoločnosti Fagor alebo banky Caja Laboral samostatné a závislé od rozhodnutí vlastných zamestnancov-družstevníkov, ktorí sú jeho vlastníkmi. Podnik FagorBrandt sa preto môže spoliehať iba na finančnú podporu spoločnosti Fagor, obmedzenú na jej súčasné kapacity. Odkúpením podniku FagorBrandt sa znížila suma dostupnej hotovosti spoločnosti Fagor, a tak Fagor v súčasnosti nemôže poskytovať finančné prostriedky nad určitú hranicu.
(34)
Po tretie, reagujúc na údajný negatívny vplyv na hospodársku súťaž, francúzske orgány zdôrazňujú rozpory v pripomienkach zainteresovanej strany, ktorá si želá zostať v anonymite. Táto zainteresovaná strana na jednej strane tvrdí, že pomoc by ovplyvnila podmienky hospodárskej súťaže na európskom trhu, pričom na druhej strane uvádza, že podnik FagorBrandt je v porovnaní s hlavnými konkurentmi príliš malým podnikom, čo ohrozuje jeho životaschopnosť. Okrem toho pokiaľ ide o neexistenciu kompenzačných opatrení, francúzske orgány pripomínajú, že už zaviedli platné kompenzačné opatrenia a navrhujú zaviesť nové opatrenia.
(35)
Po štvrté, v reakcii na tvrdenia založené na predchádzajúcom poskytnutí neoprávnenej pomoci zo strany Francúzska a Talianska Francúzsko pripomína, že účelom tejto neoprávnenej pomoci nebol program reštrukturalizácie podniku, ale systém zameraný na podporu udržania zamestnanosti v danom regióne. Na základe informácií, ktoré Komisii poskytol podnik FagorBrandt 17. decembra 2007, Francúzsko ďalej zdôrazňuje, že neexistuje žiadna súvislosť medzi výškou poskytnutej pomoci (asi 20 mil. EUR po zdanení) a výškou nezlučiteľnej pomoci (asi 27,3 mil. EUR vrátane úrokov). Okrem toho sa náklady na reštrukturalizáciu odhadujú na sumu 62,5 mil. EUR, ktorá je podstatne vyššia ako výška požadovanej pomoci na reštrukturalizáciu. Nakoniec Francúzsko pripomína vzájomnú zameniteľnosť výdavkov.
(36)
Pokiaľ ide o pripomienky, ktoré Komisii predložil podnik FagorBrandt, francúzske orgány uvádzajú, že s týmito objasňujúcimi informáciami môžu len súhlasiť, keďže dopĺňajú ich vlastné pripomienky.
6. POSÚDENIE POMOCI
6.1. Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ
(37)
Komisia sa domnieva, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Má podobu dotácie od francúzskej vlády, a teda je financované zo štátnych prostriedkov a poskytované štátom. Opatrenie je určené výhradne podniku FagorBrandt, a teda je selektívne. Dotáciou sa podnik FagorBrandt zvýhodňuje, keďže sa mu poskytli dodatočné prostriedky, aby nemusel ukončiť svoje činnosti. Toto opatrenie teda narúša hospodársku súťaž medzi výrobcami veľkých domácich elektrospotrebičov. Napokon trh s veľkými domácimi elektrospotrebičmi sa vyznačuje veľkým objemom obchodu medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k záveru, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Francúzsko tento záver nepopiera.
6.2. Právny základ posúdenia
6.2.1. Právny základ zlučiteľnosti pomoci
(38)
V článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ sa stanovujú výnimky zo všeobecnej nezlučiteľnosti stanovenej v odseku 1 uvedeného článku. Výnimky stanovené v článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa zjavne na tento prípad nevzťahujú.
(39)
Pokiaľ ide o výnimky stanovené v článku 107 ods. 3 ZFEÚ, Komisia poznamenáva, že keďže účel pomoci nie je regionálny a výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. b) nie je zjavne uplatniteľná, uplatňuje sa iba výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. c). Tá povoľuje poskytnutie štátnej pomoci na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. V tejto súvislosti je nepochybné, že pomoc bola poskytnutá s cieľom obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v ťažkostiach. Komisia vysvetlila spôsob posudzovania zlučiteľnosti takejto pomoci v usmerneniach o pomoci na reštrukturalizáciu. Právnym základom posúdenia budú práve tieto usmernenia. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade by nebolo možné uplatniť žiadny iný rámec Spoločenstva. Okrem toho sa Francúzsko nedovolávalo žiadnej výnimky zo ZFEÚ a ani jedna zo zainteresovaných strán nekritizovala výber tohto právneho základu, ktorý bol už oznámený v rozhodnutí o začatí konania.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V súlade s judikatúrou Všeobecného súdu (14) je Komisia po zrušení niektorého svojho rozhodnutia povinná založiť svoju novú analýzu výhradne na informáciách, ktoré mala k dispozícii v čase prijatia zrušeného rozhodnutia, v tomto prípade k 21. októbru 2008.
(41)
Nemôžu sa teda zohľadniť neskoršie udalosti, ktoré mohli nastať od 21. októbra 2008. Z analýzy je potrebné vylúčiť zmeny alebo trendy na trhu alebo zmeny či trendy v situácii príjemcu pomoci. Rovnako Komisia nezohľadňuje obdobie vykonávania reštrukturalizačného plánu po októbri 2008 (15).
(42)
Komisia nemá povinnosť opätovne začať zisťovanie veci ani ho dokonca doplniť o nové odborné posudky (16). Zrušenie aktu, ktorým končí správne konanie zahŕňajúce niekoľko štádií, nemá nutne za následok zrušenie celého konania. Ak sa ukáže, tak ako v tomto prípade, že aj napriek skutočnosti, že vyšetrovacie úkony umožňovali vypracovať vyčerpávajúcu analýzu zlučiteľnosti pomoci, analýza, ktorú Komisia uskutočnila, nie je úplná, a tak spôsobuje protiprávnosť rozhodnutia, konanie smerujúce k nahradeniu tohto rozhodnutia sa môže opätovne uskutočniť na základe vyšetrovacích úkonov, ktoré sa už vykonali (17).
(43)
Okrem toho keďže Komisia musí založiť svoju novú analýzu výlučne na informáciách, ktoré mala v októbri 2008, teda na informáciách, ku ktorým sa francúzske orgány a podnik FagorBrandt už vyjadrili, nie je nutné ich znova konzultovať (18). Napokon právo zainteresovaných tretích strán predložiť pripomienky bolo zaručené uverejnením rozhodnutia o začatí konania (19) v úradnom vestníku a žiadne ustanovenie nariadenia č. 659/1999 neukladá povinnosť im opätovne ponúknuť túto možnosť, pokiaľ bol pôvodný plán reštrukturalizácie upravený počas zisťovania (20).
(44)
Toto rozhodnutie sa teda zakladá výhradne na informáciách dostupných k 21. októbru 2008.
6.3. Oprávnenosť podniku na pomoc na reštrukturalizáciu
(45)
Na to, aby bol podnik oprávnený na pomoc na reštrukturalizáciu, sa v prvom rade musí považovať za firmu v ťažkostiach, ako sa vymedzuje v oddiele 2.1 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu.
(46)
V odôvodnení 24 rozhodnutia o začatí konania Komisia uviedla, že podnik sa zdal byť v ťažkostiach v zmysle bodu 11 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. V odôvodnení 27 rozhodnutia o začatí konania Komisia takisto uviedla, že v súlade s bodom 13 usmernení o reštrukturalizácii sa ťažkosti podniku stali príliš závažnými na to, aby ich mohol financovať jeho španielsky akcionár. Na rozdiel od tohto predbežného posúdenia sa konkurent, ktorý si želá zostať v anonymite, domnieva, že podnik FagorBrandt by mohol získať potrebnú finančnú podporu na prekonanie svojich ťažkostí od spoločnosti Fagor a skupiny MCC. Treba preto zvážiť, či je nutné zmeniť a doplniť predbežné posúdenie, ktoré sa vykonalo v rozhodnutí o začatí konania. Komisia poznamenáva, že konkurent zakladá svoje tvrdenie na článku v tlači (21), v ktorom, ako sa zdá, sa poukazuje na to, že spoločnosť Fagor môže ľahko získať finančné prostriedky na finančných trhoch. Komisia však poznamenáva, že tento článok je z apríla 2005 a finančná situácia spoločnosti Fagor sa neskôr výrazne zhoršila. Francúzske orgány v tejto súvislosti pripomínajú, že finančné dlhy spoločnosti Fagor (ktoré nezahŕňajú dlhy podniku FagorBrandt), sa v roku 2005 strojnásobili, najmä v nadväznosti na odkúpenie akcií podniku FagorBrandt a veľké priemyselné investície v spoločnosti Fagor. Okrem toho spoločnosť Fagor v roku 2006 investovala do podniku FagorBrandt kapitál vo výške 26,9 mil. EUR. Všetky tieto skutočnosti prakticky vyčerpali mieru zadlženosti družstva, ktorého koeficient zadlženosti v širokej miere prekročil všeobecne prípustné minimá.
(47)
Francúzske orgány ďalej objasnili, že spoločnosť Fagor, ktorá je jediným akcionárom skupiny FagorBrandt, je družstvo zamestnancov, ktorí sú spoločníkmi, podľa španielskeho práva. Základné imanie spoločnosti je rozdelené medzi asi 3 500 členov-výlučne zamestnancov, ktorí sú spoločníkmi -, z ktorých žiadny nemôže vlastniť viac ako 25 % základného imania družstva.
(48)
Vzhľadom na svoju právnu formu spoločnosť Fagor nemôže pristúpiť k zvýšeniu základného imania otvorenému tretím upisovateľom. Družstvo môže zvýšiť svoje základné imanie len tak, že sa obráti na vlastných členov, ktorých finančné kapacity sú obmedzené na ich osobné úspory. Jediná možnosť, ktorú má na financovanie svojho rozvoja, je požičať si od bánk alebo vypísať pôžičky zaručené dlhopismi.
(49)
Pokiaľ ide o MCC, je to skupina družstiev, ktorej je spoločnosť Fagor členom. V tejto skupine má každé družstvo právnu a finančnú nezávislosť. Inými slovami, medzi spoločnosťou Fagor a skupinou MCC neexistuje žiadne kapitálové spojenie. Skupina MCC nie je teda holdingovou spoločnosťou, ale družstevným hnutím. Každé družstvo ako Fagor alebo banka Caja Laboral, ktoré je členom tejto skupiny, je nezávislé a závisí len od rozhodnutí vlastných zamestnancov-družstevníkov, ktorí sú jeho vlastníkmi. Vzťahy medzi skupinou MCC a jej členmi preto nemožno chápať ako vzťahy v tradičnej kapitálovej skupine.
(50)
Vzhľadom na svoju právnu formu skupina MCC teda nemohla zvýšiť kapitál tak ako akciová spoločnosť a nemožno ju považovať za materskú spoločnosť v zmysle bodu 13 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. Podnik FagorBrandt teda mohol rátať len s podporou svojej materskej spoločnosti Fagor, a to v rozsahu jej platobnej schopnosti.
(51)
Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebné preskúmať posúdenie oprávnenosti firmy v rozhodnutí o začatí konania na základe bodov 11 a 13 usmernení o pomoci.
(52)
Pokiaľ ide o oprávnenosť podniku na základe podmienok vymedzených v oddiele 2.1 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, rozhodnutie o začatí konania vyvoláva iba jednu pochybnosť, totiž pochybnosť o možnom obídení zákazu poskytovať pomoc na reštrukturalizáciu novovytvoreným firmám (pozri oddiel 3 Dôvody na začatie konania).
(53)
Komisia analyzovala finančnú situáciu podniku, ktorá je znázornená v tabuľke 1. V prvých troch rokoch svojej existencie podnik zjavne nespĺňal kritériá stanovené v bodoch 10 a 11 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu na to, aby sa mohol považovať za firmu v ťažkostiach, ani keby pomoc 44f vrátil. Pokiaľ ide o bod 10 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, ak by podnik vrátil pomoc vo výške 22,5 mil. EUR už v roku 2004 (to znamená v mesiacoch nasledujúcich po zamietavom rozhodnutí Komisie), v danom roku by ešte nezaznamenal stratu vo výške polovice svojho vlastného imania. Pokiaľ ide o bod 11 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, ak by podnik vrátil pomoc vo výške 22,5 mil. EUR už v roku 2004, zaznamenal by iba jeden stratový rok (2004), čo nestačí na to, aby sa na základe tohto bodu mohol považovať za firmu v ťažkostiach. Finančné ťažkosti skupiny FagorBrandt sa zhoršili od roku 2005, v dôsledku čoho by sa podnik mohol považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu (t. j. za firmu, ktorá „bez vonkajšej intervencie verejných orgánov“ smeruje „takmer s určitosťou k vylúčeniu z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte“) nepochybne od nasledujúceho roka (so zreteľom na povinnosť vrátiť pomoc 44f) a s určitosťou v roku 2007.
Tabuľka 1
V miliónoch EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubý zisk
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Čistý výsledok
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastné imanie
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisia ďalej poznamenala, že v prvom štvrťroku 2005 skupina Fagor prijala rozhodnutie o kúpe 90 % akcií podniku za cenu [150-200] mil. EUR. Svedčí to o tom, že trh by nepovažoval podnik za firmu v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, t. j. za firmu, ktorá bez vonkajšej intervencie verejných orgánov smeruje takmer s určitosťou k vylúčeniu z hospodárskej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte.
(55)
Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že podnik, ktorý bol založený v januári 2002, sa nemohol považovať za firmu v ťažkostiach v prvých troch rokoch svojej existencie, a to ani v prípade okamžitého vrátenia pomoc 44f. Preto sa nazdáva, že skutočnosť, že Francúzsko nevrátilo pomoc 44f ešte ani v januári 2005, to znamená tri roky po založení podniku FagorBrandt, nemala za následok umelé udržanie pri živote podniku, ktorý by inak opustil trh. Zároveň sa nazdáva, že počas tohto obdobia podnik nemal dôvod žiadať o pomoc na reštrukturalizáciu. Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že skutočnosť, že Francúzsko nevrátilo pomoc 44f ešte ani v januári 2005, nepredstavuje obchádzanie zákazu poskytnúť pomoc na reštrukturalizáciu v prospech novovytvorených firiem v zmysle bodu 12 usmernení o reštrukturalizácii.
(56)
Na záver možno konštatovať, že pochybnosti o oprávnenosti podniku sú odstránené, a Komisia sa domnieva, že podmienky stanovené v oddiele 2.1 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu sú splnené.
6.4. Ustanovenia týkajúce sa predchádzajúcej neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci
6.4.1. Pomoc poskytnutá Francúzskom
(57)
Na základe bodu 23 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu a skutočnosti, že notifikovaná pomoc bude podľa všetkého slúžiť predovšetkým na financovanie vrátenia pomoci 44f, Komisia vyjadrila v odôvodnení 30 rozhodnutia o začatí konania pochybnosť o tom, či notifikovaná pomoc nepredstavuje obchádzanie povinnosti vrátiť pomoc a nezbavuje tak túto povinnosť jej podstaty a účinnosti.
(58)
Pri posudzovaní tejto otázky Komisia zohľadnila tieto skutočnosti.
(59)
Po prvé, podľa ustálenej judikatúry vrátenie nezlučiteľnej pomoci spolu s úrokmi umožňuje obnoviť stav pred poskytnutím pomoci, a tým odstrániť narušenie hospodárskej súťaže, ktoré s ňou súvisí. Preto sa v tomto prípade predpokladá, že vrátenie pomoci 44f spolu s úrokmi, ktorým sa podmieňuje vyplatenie novej pomoci, obnoví stav pred jej poskytnutím.
(60)
Po druhé, podnik je oprávnený na pomoc na reštrukturalizáciu. Vrátenie nezlučiteľnej pomoci primárne nebolo skutočným dôvodom finančných ťažkostí podniku. Ťažkosti vyplynuli z iných zdrojov, ktoré sú príčinou straty od roku 2004 (pozri tabuľku 1). Budúce vrátenie nezlučiteľnej pomoci len zhorší tieto ťažkosti do takej miery, že podnik ich nebude môcť zvládnuť bez štátnej pomoci. Zároveň sa zaviedol plán reštrukturalizácie činností, ktorého náklady predstavujú 62,5 mil. EUR. Svedčí to o tom, že operatívna reštrukturalizácia nevyhnutná na obnovenie výnosnosti činností je spojená s veľmi vysokými nákladmi, ktoré sú vyššie ako vrátenie pomoci 44f, ktorá bez úrokov predstavuje 22,5 mil. EUR. Tieto skutočnosti poukazujú na to, že FagorBrandt je firma v ťažkostiach, ktorej existencia je ohrozená. Preto môže rovnako ako každá firma v takejto situácii získať pomoc na reštrukturalizáciu, pokiaľ spĺňa ostatné podmienky stanovené v usmerneniach o reštrukturalizácii.
(61)
Po tretie, Komisia, ktorá vo svojom rozhodnutí vo veci Deggendorf (22) z roku 1991 poznamenala, že „neoprávnene poskytnutá pomoc, ktorú Deggendorf odmieta vrátiť od roku 1986, a nová pomoc (…) by mali kumulatívny účinok nadmerného a neoprávneného zvýhodnenia tejto spoločnosti, ktorým by sa narušili podmienky obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom,“ usúdila, že nová pomoc je zlučiteľná za predpokladu, že „orgány (…) sú povinné pozastaviť poskytovanie pomoci (…) spoločnosti Deggendorf do doby, kým nezískajú nezlučiteľnú pomoc späť (…).“ Vo svojom rozsudku z 15. mája 1997 (23) Súdny dvor potvrdil správnosť prístupu Komisie. Odvtedy Komisia prijala niekoľko rozhodnutí, v ktorých uplatňuje rovnaký prístup, to znamená, že novú pomoc považuje za zlučiteľnú pod podmienkou pozastavenia jej vyplácania až do vrátenia neoprávnenej pomoci (24). Komisia poznamenáva, že v tomto prípade od okamihu, keď nová pomoc bude spĺňať podmienky stanovené v usmerneniach o pomoci na reštrukturalizáciu, nič nebude brániť tomu, aby sa uplatnil prístup uplatnený vo veci Deggendorf, to znamená, aby sa nová pomoc považovala za zlučiteľnú pod podmienkou, že jej vyplácanie sa pozastaví do okamihu vrátenia pomoci 44f.
(62)
Na základe predchádzajúcich úvah sa pochybnosti Komisie odstránili.
(63)
V tejto súvislosti chce Komisia poskytnúť toto spresnenie. Bodom 23 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu sa Komisii pri posudzovaní pomoci na reštrukturalizáciu ukladá povinnosť „brať do úvahy, po prvé súhrnný účinok minulej a novoposkytnutej pomoci, po druhé skutočnosť, že minulá pomoc nebola vrátená.“ Ako sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 14 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, toto ustanovenie sa zakladá na rozsudku vo veci Deggendorf (25). V tomto prípade sa Francúzsko zaviazalo vymáhať pomoc 44f pred vyplatením novej pomoci. V tomto rozhodnutí je Komisia v zmysle uvedeného judikátu vo veci Deggendorf povinná premeniť tento záväzok na podmienku zlučiteľnosti notifikovanej pomoci. Týmto spôsobom zabezpečí, že nedôjde ku kumulovaniu predchádzajúcej pomoci s novou pomocou a predchádzajúca pomoc sa vráti.
6.4.2. Neoprávnená talianska pomoc
(64)
Brandt Italia, talianska dcérska spoločnosť podniku FagorBrandt, nevrátila časť pomoci, ktorú jej poskytli talianske orgány, ešte ani 21. októbra 2008. Komisia vyhlásila túto pomoc vo svojom rozhodnutí z 30. marca 2004 (26) za nezlučiteľnú.
(65)
V tomto prípade, ako sa už uviedlo v odôvodnení 61, rozsudok vo veci Deggendorf (27) potvrdzuje, že Komisia neprekračuje svoju posudzovaciu právomoc tým, že ukladá povinnosť vrátenia predchádzajúcej pomoci ako nevyhnutného predpokladu vyplatenia novej pomoci. Za predpokladu, že Komisia podmieňuje poskytnutie zamýšľanej pomoci vrátením predchádzajúcej pomoci, nie je povinná preskúmať súhrnný účinok uvedenej pomoci na hospodársku súťaž, pretože takéto podmienenie umožňuje zabrániť tomu, aby sa výhoda poskytnutá zamýšľanou pomocou kumulovala s výhodou poskytnutou predchádzajúcou pomocou (28).
(66)
Komisia tak v rámci svojho rozhodovacieho postupu dala prednosť vráteniu nezlučiteľnej pomoci ako nevyhnutnej podmienke vyplatenia novej pomoci (29) pred uplatnením bodu 23 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, ktorý jej umožňuje vziať do úvahy súhrnný účinok neoprávnenej pomoci a novoposkytnutej pomoci.
(67)
Vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu má Komisia v úmysle uplatniť bod 23 usmernení. V tomto prípade je totiž povinná prijať nové rozhodnutie z dôvodu zrušenia rozhodnutia z 21. októbra 2008 Všeobecným súdom. V tejto súvislosti Komisia nemôže zohľadniť informácie, ktoré nemala k dispozícii ku dňu prijatia prvého rozhodnutia. Nemôže teda zohľadniť nové záväzky štátu ani pravidlá vrátenia neoprávnenej pomoci, ktoré prípadne vznikli po uvedenom dátume.
(68)
Komisia je preto povinná, ako jej napokon ukladá rozsudok Všeobecného súdu zo 14. februára 2012 (30), preskúmať súhrnný účinok talianskej pomoci a notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu na hospodársku súťaž.
(69)
Najprv je však potrebné určiť, aká bola výška talianskej pomoci k 21. októbru 2008, ktorá sa mala zohľadniť.
(70)
Podnik FagorBrandt sa domnieva, že výška vrátenej talianskej pomoci zo strany Brandt Italia by mala predstavovať menej ako 200 000 EUR.
(71)
Podnik FagorBrandt totiž v roku 2003 odkúpil prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Brandt Italia závod vo Verolanuova a jeho aktíva od spoločnosti Ocean, ktorá bola v konkurze. Cena, ktorú ponúkal podnik Brandt Italia za príslušné aktíva, predstavovala 10 mil. EUR.
(72)
Keďže správcovia konkurznej podstaty spoločnosti Ocean považovali túto sumu za nedostatočnú, talianske orgány chceli rozšíriť opatrenia prijaté v rámci z režimov „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, ktoré boli vyhlásené za zlučiteľné s uplatniteľným európskym právom, na uvedené transakcie. Predovšetkým predpokladali, že podniky najímajúce zamestnancov, ktorí boli prepustení z práce, môžu využiť oslobodenie od sociálnych odvodov. Cieľom rozšírenia rozsahu platnosti týchto opatrení bolo dosiahnuť, aby zisk, ktorý z nich plynie nadobúdateľovi, mal za následok zvýšenie kúpnej ceny príslušných aktív o zodpovedajúcu sumu.
(73)
Talianske orgány prijali vládne nariadenie zo 14. februára 2003, ktorým sa stanovuje, že sa na kupujúceho aktíva akejkoľvek spoločnosti v konkurze, ktorá zamestnáva viac ako 1 000 zamestnancov, vzťahuje oslobodenie od sociálnych odvodov a dodatočných príspevkov za každého prevzatého zamestnanca. Transakcia odkúpenia činností podniku Ocean SpA v oblasti elektrospotrebičov podnikom Brandt Italia 7. marca 2003 bola oprávnená na oslobodenie podľa tejto schémy, ktorá sa zaviedla podľa uvedeného vládneho nariadenia. Nadobúdacia cena navrhovaná podnikom Brandt Italia sa preto zvýšila o sumu týchto oslobodení, odhadovanú na 8,5 mil. EUR, čím sa zvýšila na 18,5 mil. EUR.
(74)
Vo svojom rozhodnutí z 30. marca 2004 (31) Komisia usúdila, že vládne nariadenie zo 14. februára 2003, ktoré sa zmenilo na zákon zo 17. apríla 2003, predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú schému pomoci. Akonáhle sa podnik Brandt Italia dozvedel o tomto rozhodnutí Komisie, dosiahol 5. júla 2004 na Obchodnom súde v Brescii zabavenie poslednej splátky kúpnej ceny (5,7 mil. EUR) a obrátil sa na orgány činné v konaní vo veci Ocean s cieľom získať späť svoj preplatok. Podnik Brandt Italia sa totiž domnieval, že taliansky štát musí vymáhať neoprávnenú pomoc od jej skutočného príjemcu.
(75)
Preto aj keď príjemcom uvedenej pomoci podľa schémy vyhlásenej Komisiou za neoprávnenú bol Brandt Italia (spoločnosť, na ktorú sa skutočne vzťahovali oslobodenia), podnik FagorBrandt sa domnieval, že konečný nárok na túto pomoc sa takmer úplne previedol na veriteľov zapísaných do zoznamu správcami konkurznej podstaty spoločnosti Ocean, a to prostredníctvom zvýšenia kúpnej ceny aktív (zvýšenie o 8,5 mil. EUR v porovnaní s 8 624 283 EUR skutočne poskytnutých oslobodení). Francúzske orgány sa preto domnievali, že zostatok, ktorý má podnik Brandt Italia/FagorBrandt ešte uhradiť, predstavuje sumu 124 283 EUR a že k tejto sume treba pripočítať úroky.
(76)
Talianske orgány však poskytli Komisii informácie, ktoré tento záver vyvracajú.
(77)
Dňa 13. mája 2008 talianske orgány zaslali Komisii dva rozsudky súdu v Brescii. Tieto rozsudky sa týkajú sporu medzi Národným inštitútom sociálneho zabezpečenia (Instituto Nazionale della Previdenza Sociale-INPS) a podnikom Brandt Italia o určenie výšky pomoci, čiže oslobodenia od sociálnych odvodov, ktoré získal podnik Brandt Italia.
(78)
Prvým rozsudkom z 1. februára 2008 sa pozastavuje príkaz na vrátenie pomoci, ktorý vydal INPS voči podniku Brandt Italia 18. decembra 2007. INPS sa proti tomuto rozsudku odvolal. Dňa 29. apríla 2008 odvolací súd zrušil pozastavenie príkazu na vrátenie pomoci.
(79)
Tretí rozsudok z 8. júla 2008 zaslaný Komisii 20. októbra 2008 dáva v podstate za pravdu INPS, pokiaľ ide o zaviazanie podniku Brandt Italia na úplné vrátenie pomoci. Tento rozsudok bol oznámený podniku Brandt Italia 15. septembra 2008.
(80)
Na základe týchto informácií je Komisia teda povinná určiť výšku pomoci, ktorú musí podnik Brandt Italia/FagorBrandt vrátiť a ktorú bolo možné primerane odhadnúť k 21. októbru 2008. Na tento účel Komisia poznamenáva, že rozsudok Súdu prvého stupňa v Brescii z 8. júla 2008 zaviazal podnik Brandt Italia na vrátenie 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komisia sa však domnieva, že od tejto sumy treba odpočítať zabavenú sumu, t. j. 5,7 mil. EUR. V skutočnosti podnik Brandt Italia nedisponoval touto sumou, ktorá bola od prijatia rozsudku Obchodného súdu v Brescii z 5. júla 2004 zablokovaná z dôvodu zabezpečenia pohľadávky. Toto rozhodnutie bolo prijaté na základe rozhodnutia Komisie z 30. marca 2004 a uvedená suma bola zablokovaná preto, lebo sa predpokladala nutnosť vrátenia pomoci. Dňa 21. októbra 2008 sa dalo predpokladať, že táto suma bude slúžiť na vrátenie časti spornej pomoci. Tento záver podporuje skutočnosť, že:
-
v odôvodnení 18 rozhodnutia Komisie z 30. marca 2004 sa spresňuje, že schéma pomoci vyhlásená za neoprávnenú sa mohla vzťahovať tak na nadobúdateľov firiem v ťažkostiach, ako aj na firmy v ťažkostiach. Inými slovami, dalo sa predpokladať, že spoločnosť Ocean bude povinná uhradiť minimálne časť sumy, ktorú bude potrebné vrátiť,
-
v rozsudku súdu v Brescii z 8. júla 2008 sa uvádza existencia tejto zablokovanej sumy na zabavenom účte a považuje sa za „zjavné“, že táto suma by mohla slúžiť na čiastočné vrátenie pomoci INPS.
(82)
Komisia sa preto domnieva, že vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 76 až 81 konečná výška talianskej pomoci, ktorú je potrebné zohľadniť na účely tejto analýzy, predstavuje sumu 3 190 878,02 EUR, ku ktorej treba pripočítať úroky splatné k 21. októbru 2008.
(83)
Pokiaľ ide o úroky, Komisia sa v skutočnosti domnieva, že pri určovaní ich výšky by sa nemal brať do úvahy dátum skutočného vrátenia pomoci, ale dátum zrušeného rozhodnutia, pretože v tomto prípade Komisia analyzuje zlučiteľnosť francúzskej pomoci k 21. októbru 2008. K 21. októbru 2008 sa francúzska pomoc kumulovala s talianskou pomocou vrátane úrokov splatných k uvedenému dňu. Komisia je preto povinná zohľadniť kumulovanie týchto položiek a nepripočítavať k nim úroky vzniknuté do dňa skutočného vrátenia pomoci.
(84)
Výhoda, ktorú predstavujú úroky vzniknuté od 21. októbra 2008 do dňa skutočného vrátenia pomoci, sa napokon odstráni samotným vrátením pomoci, samozrejme, vrátane týchto úrokov.
(85)
Okrem sumy 31 mil. EUR, ktorú mu poskytli francúzske orgány, podnik FagorBrandt disponoval sumou 3 190 878,02 EUR (plus úroky). Takáto výhoda má vplyv na hospodársku súťaž: podnik disponoval dodatočnou hotovosťou, akou by nedisponoval v bežných trhových podmienkach (to znamená v prípade neexistencie nezlučiteľnej talianskej pomoci).
(86)
V súlade s bodom 23 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu a rozsudkom Všeobecného súdu zo 14. februára 2012 Komisia zamýšľa preskúmať súhrnný účinok talianskej pomoci a pomoci na reštrukturalizáciu v rámci analýzy uvedenej pomoci.
(87)
Toto preskúmanie súhrnného účinku viedlo Komisiu k dvojitej kontrole. Na jednej strane Komisia musí overiť, či kompenzačné opatrenia (pozri odôvodnenie 89 a nasl., a najmä odôvodnenie 118 a nasl.) umožňujú konkrétne vykompenzovať narušenie hospodárskej súťaže spôsobené tým, že podnik FagorBrandt vlastní dodatočnú hotovosť. Na druhej strane Komisia chce zabezpečiť, aby vlastný príspevok príjemcu bol skutočne nezávislý od pomoci (pozri odôvodnenie 154 a nasl.). V skutočnosti sa nedá vylúčiť, že uvedená suma je zahrnutá v zamýšľanom vlastnom príspevku podniku.
(88)
V rámci tejto dvojitej kontroly má Komisia možnosť stanoviť príslušnému členskému štátu nové podmienky nezávisle od prípadných návrhov tohto štátu (ktoré by Komisia v danom prípade nemohla zohľadniť, keby boli predložené po 21. októbri 2008). Ako sa potvrdzuje v bode 46 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, „Komisia môže stanoviť akékoľvek podmienky a záväzky, ktoré považuje za nevyhnutné, s cieľom zabezpečiť, že pomoc nebude deformovať hospodársku súťaž do takej miery, ktorá by odporovala spoločnému záujmu v prípade, že dotknutý členský štát neprijal žiadny záväzok o tom, že prijme takéto opatrenia“.
6.5. Predchádzanie akémukoľvek nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže
6.5.1. Analýza nevyhnutnosti kompenzačných opatrení
(89)
V bode 38 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu sa stanovuje, že na to, aby Komisia mohla schváliť pomoc na reštrukturalizáciu, sa musia prijať kompenzačné opatrenia s cieľom zmierniť negatívny vplyv pomoci na obchodné podmienky. V opačnom prípade sa bude pomoc považovať za pomoc, ktorá je „v protiklade k spoločnému záujmu“, a teda za nezlučiteľnú so spoločným trhom. Táto podmienka často nadobúda podobu obmedzenia prítomnosti na trhu, ktorú si podnik môže udržiavať na svojom trhu alebo na trhoch po skončení obdobia reštrukturalizácie.
(90)
Vo svojom oznámení Francúzsko tvrdilo, že kompenzačné opatrenia nie sú v tomto prípade nevyhnutné, a to najmä preto, lebo pomoc nemá vplyv nadmerného narušenia hospodárskej súťaže. V odôvodneniach 37, 38 a 40 rozhodnutia o začatí konania Komisia stručne vysvetlila, prečo toto tvrdenie odmieta.
(91)
V nasledujúcich odôvodneniach Komisia podrobne vysvetľuje, prečo sa na rozdiel od tvrdenia francúzskych orgánov domnieva, že pomoc spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže a prečo je nevyhnutné zaviesť kompenzačné opatrenia.
(92)
Ako sa už uviedlo, podnik FagorBrandt pôsobí v sektore výroby a predaja distribútorom (na rozdiel od distribúcie a predaja jednotlivcom) veľkých domácich elektrospotrebičov. Pokiaľ ide o zemepisné pokrytie trhu s veľkými elektrospotrebičmi, Komisia v minulosti usúdila, že je totožné prinajmenšom s Európskou úniou, najmä pre neexistenciu prekážok vstupu na trh, technickej harmonizácie a relatívne nízkych prepravných nákladov (32). Údaje poskytnuté podnikom FagorBrandt a dvoma konkurentmi, ktorí predložili pripomienky, potvrdzujú, že trh má rozmer Únie.
(93)
Komisia sa domnieva, že pomoc na reštrukturalizáciu automaticky spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže tým, že príjemcovi bráni odísť z trhu, a tým brzdí rozvoj konkurenčných podnikov. Takáto pomoc teda znemožňuje odchod z trhu najmenej výkonných podnikov, ktorý „je bežnou súčasťou fungovania trhu“, ako sa uvádza v bode 4 usmernení o reštrukturalizácii. Notifikovaná pomoc v prospech podniku FagorBrandt má preto za následok uvedené narušenie hospodárskej súťaže. Komisia sa však nazdáva, že všetky nasledujúce skutočnosti majú tendenciu obmedziť negatívny vplyv tohto narušenia hospodárskej súťaže. Po prvé, podnik FagorBrandt má na európskom trhu s veľkými elektrospotrebičmi podiel vo výške maximálne [0-5] % (33). Po druhé, na trhu sú štyria konkurenti s podielmi na trhu 10 % alebo viac (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Konkurent, ktorý si želá zostať v anonymite, okrem toho pripúšťa, že podnik FagorBrandt je na európskom trhu pomerne malým subjektom (pozri v texte pochybnosti konkurenta o obnove životaschopnosti podniku v súvislosti s jeho veľkosťou), ktorého podiel na trhu sa zmenšuje (35). Po tretie, výška pomoci je vo vzťahu k obratu podniku FagorBrandt v Európe nízka (pomoc predstavuje menej ako 4 % obratu v roku 2007) a ešte nižšia vo vzťahu k štyrom hlavným hospodárskym subjektom na trhu, ktorých obrat je vyšší ako obrat podniku FagorBrandt (36).
(94)
Zatiaľ čo sa v predchádzajúcom odôvodnení analyzuje narušenie hospodárskej súťaže spôsobené pomocou, je potrebné analyzovať aj „negatívne účinky na obchodné podmienky“ medzi členskými štátmi tak, ako sa uvádza v bode 38 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, ktorý sa zakladá na ustanoveniach článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 38 rozhodnutia o začatí konania, pomoc narúša umiestnenie hospodárskych činností a následne aj obchod medzi členskými štátmi. FagorBrandt je podnik, ktorého prevažná väčšina výrobných činností a zamestnancov sa nachádza vo Francúzsku ([80-100] % objemu výroby podniku sa vyrába vo Francúzsku). Bez pomoci francúzskeho štátu by podnik FagorBrandt rýchlo odišiel z trhu. Výrobky vyrobené v závodoch FagorBrandt konkurujú najmä výrobkom konkurentov z iných členských štátov (37). Zánik podniku FagorBrandt by teda umožnil týmto európskym konkurentom značne zvýšiť odbyt a následne výrobu svojich výrobkov. Pomoc má vplyv na udržanie výrobných činností vo Francúzsku, ktoré by sa inak čiastočne presunuli do iných členských štátov. Preto má negatívny vplyv na obchodné podmienky, čím znižuje možnosti vývozu konkurentov, ktorí sa usadili v iných členských štátov, do Francúzska (38). Pomoc zároveň obmedzuje možnosti predaja do krajín, do ktorých bude podnik FagorBrandt naďalej vyvážať svoje výrobky. So zreteľom na veľkosť odbytu podniku FagorBrandt a zodpovedajúci počet pracovných miest nie je tento negatívny vplyv na obchodné podmienky zanedbateľný.
(95)
Na základe uvedenej analýzy sa Komisia domnieva, že skutočné kompenzačné opatrenia (t. j. nezanedbateľné), avšak v obmedzenom rozsahu, sú nevyhnutné.
6.5.2. Analýza opatrení, ktoré sa už zaviedli
(96)
V odôvodnení 39 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či opatrenia notifikované francúzskymi orgánmi možno považovať za kompenzačné opatrenia, keďže v bode 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu sa uvádza, že „odpisy a ukončenie stratových aktivít, ktoré by boli rozhodne nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nebudú považovať za zníženie kapacity alebo obmedzenie prítomnosti na trhu.“ Zdalo sa, že na všetky opatrenia opísané francúzskymi orgánmi sa vzťahuje táto výnimka. V rámci konania vo veci formálneho zisťovania Francúzsko zopakovalo svoj názor, že ukončenie výroby mraziacich boxov a voľne stojacich mikrovlnných rúr, ako aj predaj podniku Brandt Components predstavujú tri platné kompenzačné opatrenia. Komisia preto uskutočnila podrobnú analýzu týchto opatrení a vyvodila z nej tieto závery.
(97)
Pokiaľ ide o uzavretie závodu na výrobu mraziacich boxov v roku 2005 (závod v Lesquin), Francúzsko vo svojom oznámení zo 6. augusta 2007 uviedlo, že tento závod „ktorý vyrábal mraziace boxy a chladničky na víno pre celú skupinu FagorBrandt, nadobudol veľkosť…, čo mu neumožnilo pokryť ani premenlivé, ani pevné náklady, a v roku 2004 dosiahol prevádzkovú stratu 5,8 mil. EUR.“ Niet teda pochýb o tom, že v tomto prípade ide o ukončenie stratovej činnosti, ktoré je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku (39) a ktoré sa v súlade s bodom 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu nedá považovať za kompenzačné opatrenie.
(98)
Pokiaľ ide o ukončenie výroby voľne stojacich mikrovlnných rúr v závode v Azenay, takisto išlo o ukončenie stratovej činnosti, nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku, čo francúzske orgány ostatne výslovne uznali vo svojich pripomienkach (40). Nevýnosnosť tejto činnosti nie je prekvapujúca, pretože voľne stojace mikrovlnné rúry sú trhovými segmentmi, do ktorých najviac prenikli výrobky z krajín s nízkymi nákladmi (41). Okrem toho závod v Azenay prišiel o veľké zákazky na výrobu mikrovlnných rúr pre iné skupiny (42). V závere možno konštatovať, že na základe bodu 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu nie je teda možné toto opatrenie považovať za kompenzačné opatrenie.
(99)
Naopak, v marci 2004 podnik postúpil svoju dcérsku spoločnosť Brandt Components (závod v Nevers) rakúskej skupine ATB za sumu 3 mil. EUR, pričom tu nedošlo k odpisom (43) ani k ukončeniu činnosti. V ustanovení bodu 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu sa preto toto opatrenie nevylučuje. Činnosť postúpená v marci 2004 (44) zabezpečila v roku 2003 obrat vo výške 35,4 mil. EUR, čo predstavuje 4 % obratu podniku v roku 2003 a týkala sa 306 zamestnancov, čo predstavuje 6 % zamestnancov podniku. Zahrnula sa do návrhu, vývoja, výroby a uvedenia na trh elektrických motorov pre práčky. Postúpenie tejto činnosti malo teda za následok obmedzenie prítomnosti podniku na trhu so súčiastkami pre práčky.
(100)
Uvedené opatrenie sa však nedá považovať za platné kompenzačné opatrenie. Predaj podniku Brandt Components sa totiž uskutočnil približne tri a pol roka pred notifikáciou skúmanej pomoci. Na druhej strane toto opatrenie neznižuje prítomnosť podniku FagorBrandt na trhu s veľkými domácimi elektrospotrebičmi (45), ktorý je hlavným trhom, na ktorom bude FagorBrandt naďalej pôsobiť. Toto opatrenie teda nemalo za cieľ a ani nemohlo mať za následok zmiernenie narušenia hospodárskej súťaže, ktoré by vzniklo v dôsledku poskytnutia zamýšľanej pomoci.
6.5.3. Dodatočné kompenzačné opatrenia navrhované francúzskymi orgánmi
(101)
V reakcii na pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa nedostatočnosti oznámených kompenzačných opatrení francúzske orgány navrhli pozastaviť predaj chladiacich a varných zariadení značky Vedette na obdobie piatich rokov. Okrem toho navrhujú pozastaviť predaj umývačiek riadu značky Vedette alebo postúpiť značku […].
(102)
Ako sa už uviedlo, podnik FagorBrandt dosahuje [50-80] % odbytu na francúzskom trhu, kde mal v roku 2006 podiel [10-20] % v hodnotovom vyjadrení a [10-20] %, pokiaľ ide o objem. To znamená, že ak by FagorBrandt ukončil činnosť, mali by z toho prospech najmä jeho konkurenti na francúzskom trhu, pretože by mohli zvýšiť svoj odbyt. Sú to práve tieto podniky, ktorých sa najviac týka prežitie podniku FagorBrandt vďaka poskytnutej pomoci. Naopak, odbyt podniku FagorBrandt na talianskom trhu je veľmi obmedzený. Ako kompenzačné opatrenie Komisia preto uprednostňuje pozastavenie predaja umývačiek riadu značky Vedette pred postúpením značky […], pričom výrobky značky Vedette (46) sa predávajú výlučne na francúzskom trhu, zatiaľ čo výrobky […] sa predávajú hlavne […].
(103)
S cieľom zistiť, či sú tieto dodatočné kompenzačné opatrenia dostatočné, je nevyhnutné analyzovať ich rozsah.
(104)
Odbyt chladiacich zariadení (chladničky a mrazničky) značky Vedette predstavoval v roku 2007 [10-20] mil. EUR, t. j. [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Pozastavenie predaja chladiacich zariadení na päť rokov umožní konkurentom na francúzskom trhu posilniť svoje postavenie na trhu s chladiacimi zariadeniami. Na trhu s chladničkami vo Francúzsku sú podľa štúdie GfK z roku 2007 hlavnými konkurentmi skupiny FagorBrandt-ktorá má podiel na trhu v hodnotovom vyjadrení […] %-podniky Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu s mrazničkami sú jeho hlavnými konkurentmi ([…] %) Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
Odbyt varných zariadení značky Vedette predstavoval v roku 2007 [5-10] mil. EUR, t. j. [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Pozastavenie predaja varných zariadení na päť rokov následne umožní konkurentom posilniť svoje postavenie na trhu so sporákmi. Na danom trhu vo Francúzsku sú podľa štúdie GfK z roku 2007 hlavnými konkurentmi skupiny FagorBrandt (ktorá má podiel na trhu v hodnotovom vyjadrení […] %) podniky Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
Odbyt umývačiek riadu značky Vedette predstavoval v roku 2007 [5-10] mil. EUR, čiže [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Na trhu umývačiek riadu vo Francúzsku sú podľa štúdie GfK z roku 2007 hlavnými konkurentmi skupiny FagorBrandt (ktorá má podiel na trhu v hodnotovom vyjadrení […] %) podniky BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Pozastavenie predaja umývačiek riadu značky Vedette následne umožní konkurentom rozšíriť svoju prítomnosť na trhu.
(110)
Výrobky, ktorých predaj sa pozastaví, predstavujú spolu [0-5] % obratu skupiny (47). Francúzske orgány uvádzajú, že si to bude vyžadovať značné úpravy v rámci podniku […].
6.5.4. Záver o kompenzačných opatreniach navrhovaných francúzskymi orgánmi a stanovenie dodatočného kompenzačného opatrenia Komisiou
(111)
Navrhovanými kompenzačnými opatreniami sú pozastavenie predaja niektorých výrobkov (varné a chladiace zariadenia a umývačky riadu) značky Vedette (48) na päť rokov a postúpenie podniku Brandt Components. Ide o reálne zníženie prítomnosti na trhu (t. j. nezanedbateľné), ale v obmedzenom rozsahu.
(112)
Komisia sa však domnieva, že kompenzačné opatrenie týkajúce sa značky Vedette, ktoré navrhujú francúzske orgány, je jediným platným kompenzačným opatrením, ale nie je dostatočné. Komisia sa preto rozhodla stanoviť ako podmienku zlučiteľnosti opatrenia predĺženie pozastavenia predaja výrobkov značky Vedette o ďalšie 3 roky. Zatiaľ čo v skutočnosti navrhovaný zákaz trvá päť rokov, táto lehota sa predĺži o ďalšie tri roky celkove na osem rokov.
(113)
Podľa informácií, ktoré mala Komisia k 21. októbru 2008, sa vplyv tohto kompenzačného opatrenia (KO) z hľadiska poklesu obratu môže posúdiť dvoma spôsobmi podľa tabuľky 2 (49).
Tabuľka 2
V miliónoch EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat podniku FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Vplyv KO, horná hranica
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Vplyv KO, dolná hranica
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Údaje uvedené v tabuľke 2 pod rokmi 2009 až 2012, ktoré poskytli francúzske orgány a podnik FagorBrandt, sa týkajú vplyvu nimi navrhovaného kompenzačného opatrenia (údaje o tomto vplyve pozri aj v odôvodnení 143 a nasl.).
(115)
Prvý spôsob výpočtu vplyvu dodatočného kompenzačného opatrenia stanoveného Komisiou spočíva vo vynásobení tromi príjmového deficitu z posledného roka vyhodnoteného francúzskymi orgánmi (t. j. 2012). Pri scenári, ktorý je pre podnik optimistický, bude tento vplyv teda predstavovať 3 × [40-60] mil., t. j. [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhý spôsob výpočtu vplyvu dodatočného kompenzačného opatrenia spočíva vo zovšeobecnení číselných údajov za roky 2013-2016 prostredníctvom uplatnenia lineárneho zvýšenia o [1,5-3] % na obrat za rok 2012, a to na základe rastu obratu v rokoch 2009-2012 odhadovaného podnikom na [1,5-3] %. Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 125 a nasl. sa takýto predpoklad rastu obratu totiž považuje za primeraný z hľadiska stratégie skupiny a výhľadov trhu. Z tohto hľadiska pri optimistickom scenári pripraví kompenzačné opatrenie podnik FagorBrandt o obrat [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované kompenzačné opatrenie je podľa všetkého primerané a stačí na úmerné zníženie negatívneho vplyvu, ktorý môže mať poskytnutie uvedenej pomoci na hospodársku súťaž: pri optimistickom scenári pripraví podnik o obrat [120-180] mil. EUR za obdobie rokov 2014-2016. Tento nedosiahnutý obrat umožní konkurentom zvýšiť ich odbyt. Toto kompenzačné opatrenie zároveň sťaží podniku opätovné uvedenie príslušných výrobkov Vedette na trh po 8 rokoch absencie na trhu (v súčasnosti sa predávajú len práčky Vedette). Aj keď uvedená značka v skutočnosti nezanikla úplne, náklady na jej opätovné uvedenie na trh budú úmerné počtu rokov jej neprítomnosti na trhu. Čím dlhšie sa značka nebude vyskytovať na trhu, tým väčšia bude strata jej dobrej povesti.
(118)
Ďalej je potrebné overiť si aj to, či toto nové kompenzačné opatrenie umožňuje vykompenzovať aj konkurenčnú výhodu, ktorá vyplýva zo súhrnného účinku talianskej pomoci a pomoci na reštrukturalizáciu. Možno sa totiž domnievať, že k 21. októbru 2008 podnik FagorBrandt disponoval sumou 3 190 878,02 EUR (čo predstavuje spolu s úrokmi približne 4 mil. EUR), na ktorú nemal mať nárok. Takáto výhoda spočívajúca v tom, že podnik disponoval dodatočnou hotovosťou, má vplyv na hospodársku súťaž. Dodatočné kompenzačné opatrenie má však za následok vykompenzovanie tohto narušenia hospodárskej súťaže.
(119)
V tabuľke 3 sa uvádza čistá strata (alebo negatívny voľný peňažný tok-free cash flow) súvisiaca s kompenzačným opatrením. Údaje za roky 2009-2012 predstavujú údaje, ktoré Komisii oznámili francúzske orgány. Údaje za roky 2013-2016 predstavujú zovšeobecnené údaje vychádzajúce z obratu za rok 2012, na ktorý sa uplatnilo zvýšenie o [1,5-3] % ročne (50).
Tabuľka 3
V miliónoch EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledok bez KO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Vplyv KO, horná hranica
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Vplyv KO, dolná hranica
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje sa teda, že pri optimistickom scenári (pre podnik) tri roky navyše pripravia podnik FagorBrandt o hotovosť vo výške [10-20] mil. EUR (ak sa obrat za rok 2012 vynásobí tromi) a vo výške [10-20] mil. EUR (ak sa bude vychádzať zo zovšeobecnených číselných údajov). Inými slovami, stanovením tohto nového kompenzačného opatrenia sa vo veľmi širokej miere kompenzuje výhoda spočívajúca v možnosti disponovať hotovosťou vo výške približne 4 mil. EUR.
(121)
Napokon skutočnosť, že platnosť kompenzačných opatrení presahuje koniec obdobia reštrukturalizácie (stanovený na 31. december 2012), nespôsobuje neprimeranosť týchto opatrení. Ak sa totiž kompenzačné opatrenia musia prijať z dôvodu udelenia pomoci na reštrukturalizáciu, nie sú súčasťou samotného reštrukturalizačného procesu, ale predstavujú kompenzáciu poskytnutú konkurentom podporeného podniku s cieľom vykompenzovať narušenie hospodárskej súťaže, ktoré sa môže dotknúť týchto konkurentov. Vplyv a účinnosť týchto opatrení teda nespochybňuje skutočnosť, že ich platnosť trvá dlhšie ako obdobie reštrukturalizácie, pretože sa zaviedli z dôvodu reštrukturalizácie uľahčenej štátnou pomocou a ich cieľom a dôsledkom je vykompenzovanie narušenia hospodárskej súťaže, ktorá vyplýva z tejto pomoci.
(122)
Komisia sa preto domnieva, že tieto opatrenia umožňujú zabrániť nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže v zmysle bodov 38 až 40 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu.
6.6. Obnovenie životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán reštrukturalizácie, výhľady trhu a dôveryhodnosť odhadov zahrnutých v pláne reštrukturalizácie
(123)
V pláne reštrukturalizácie podniku FagorBrandt, ktorý sa už začal vykonávať, sa v podstate stanovuje:
-
zmena orientácie a vývoj zameraný na […],
-
zefektívnenie nákupnej politiky a […],
-
postúpenie činností a zatvorenie závodov (51),
-
zníženie počtu zamestnancov (52),
-
opatrenia na posilnenie udržateľnosti podniku (53).
(124)
Po preskúmaní Komisia potvrdila to, čo oznámila v rozhodnutí o začatí konania, a to že sa domnieva, že tento plán je v súlade s požiadavkami bodov 35 až 37 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. Inými slovami, plán reštrukturalizácie umožní obnoviť dlhodobú životaschopnosť podniku.
(125)
Komisia by však ďalej v texte chcela vysvetliť svoju analýzu a svoje závery o výhľadoch trhu a dôveryhodnosti odhadov uvedených v pláne reštrukturalizácie.
(126)
Komisia posúdila odhady obsiahnuté v pláne reštrukturalizácie, najmä z hľadiska výhľadov rastu. Komisia by rada pripomenula, že v tomto rozhodnutí sú zohľadnené iba údaje, ktoré boli dostupné v októbri 2008.
(127)
Podľa CECED (54) vývoj na európskom trhu z hľadiska objemu v rokoch 2005-2007 svedčí o miernom raste v západnej Európe (približne 2 % ročne) a stálom raste vo východnej Európe (približne 7 % ročne). Miera stáleho rastu je však premenlivá, pretože podlieha výkyvom v hospodárstve: hospodársky rast vyjadrený dvojmiestnym číslom sa ľahko môže striedať s hospodárskym poklesom vyjadreným dvojmiestnym číslom a naopak.
(128)
Napriek tomu, že z dlhodobého hľadiska možno počítať so zjednocovaním nákupného správania východnej a západnej Európy, nízka kúpyschopnosť krajín východnej Európy vedie ku koncentrácii dopytu po základnom tovare (práčky alebo chladničky) a po výrobkoch nižšej triedy. Práve na trhy s týmito výrobkami vstúpili tureckí a ázijskí konkurenti.
(129)
Potenciálne trhy pre skupinu FagorBrandt sú teda v západnej Európe, pretože tieto trhy sú z hľadiska hodnoty, ako aj objemu oveľa významnejšie a v menšej miere sa zakladajú na výrobkoch nižšej triedy, s ktorými FagorBrandt už nemôže byť konkurencieschopná a ktoré sú príčinou výrazného rastu vo východnej Európe.
(130)
Presnejšie povedané, referenčným trhom skupiny FagorBrandt je francúzsky trh, na ktorom skupina dosahuje [50-80] % svojho odbytu, vyrába [80-100] % svojho objemu a zamestnáva [80-100] % zamestnancov skupiny. Podľa GIFAM (55) vzrástol trh s veľkými domácimi elektrospotrebičmi vo Francúzsku v roku 2007 o 1 % oproti roku 2006 tak z hľadiska objemu, ako aj hodnoty. Osobitne trh s […] elektrospotrebičmi, na ktorý sa chce FagorBrandt zameriavať, zaznamenal nárast o […] % oproti roku 2006, zatiaľ čo v prípade […] elektrospotrebičov klesol odbyt o […] %.
(131)
Trendy podľa druhu výrobkov svedčia o tom, že nosnými trhmi, ktoré sa v Európe a najmä vo Francúzsku rozvíjajú, sú hlavne trhy s […] výrobkami. Rast v prípade výrobkov […] je značný, zatiaľ čo chladiace zariadenia takmer stagnujú, o čom svedčí nasledujúca tabuľka vyňatá zo štúdie zoskupenia GIFAM:
Tabuľka 4
(132)
Rozhodnutie podniku FagorBrandt, ktoré spočíva najmä v preorientovaní sa na […] a vo vývoji […], je preto v súlade s trendom jednotlivých segmentov a výrobkov.
(133)
Po preskúmaní ostatných základných prvkov plánu reštrukturalizácie s cieľom preukázať relevantnosť odhadov týkajúcich sa termínovej prevádzkovej ziskovosti podniku FagorBrandt Komisia usúdila, že uvedené odhady v tabuľke 5 sú realistické.
Tabuľka 5
V miliónoch EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat podniku FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledok
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zvyšok analýzy sa preto obmedzí na dve konkrétne pochybnosti o reálnosti a dostatočnosti plánu reštrukturalizácie, ktoré sa uvádzajú v rozhodnutí o začatí konania.
(135)
Po prvé, Komisia požiadala o vysvetlenia, pokiaľ ide o očakávané zvýšenie obratu v roku 2007 o 20 %. Francúzske orgány vysvetlili, že v roku 2006 sa zmenil rozsah činnosti podniku FagorBrandt, keď Fagor previedol na FagorBrandt distribúciu značky Fagor na anglickom a francúzskom trhu a následne všetky činnosti Fagoru vo Francúzsku (56). Obrat týchto činností sa odhadoval na [50-100] mil. EUR v roku 2007 a zahrnul sa do obratu podniku FagorBrandt za rok 2007. Predpokladané zvýšenie obratu bolo konštantne len [5-10] %. Odvtedy Francúzsko oznámilo Komisii skutočný obrat dosiahnutý v roku 2007. Obrat predstavuje 903 mil. EUR oproti 779,7 mil. EUR v roku 2006, čo znamená medziročný nárast o približne 16 %.
(136)
Po druhé, Komisia poznamenala, že v pláne reštrukturalizácie sa neuvádza, ako chce podnik FagorBrandt zabezpečiť vrátenie nezlučiteľnej pomoci, ktorú získala jeho dcérska spoločnosť v Taliansku, čo vyvoláva riziko, pokiaľ ide o obnovenie životaschopnosti podniku. Francúzske orgány spresnili, že výška vrátenej talianskej pomoci zo strany podniku Brandt Italia by mala predstavovať menej ako 200 000 EUR (pozri odôvodnenie 70 a nasl.). Ako však Komisia uviedla (pozri odôvodnenie 76 a nasl.), výška talianskej pomoci, ktorú treba vziať do úvahy na účely tohto rozhodnutia, predstavuje sumu 3 190 878,02 EUR, ku ktorej treba pripočítať úroky splatné do 21. októbra 2008. Komisia sa však domnieva, že plánované vrátenie pomoci nespochybňuje obnovenie životaschopnosti podniku vzhľadom na to, že podnik FagorBrandt je povinný zvýšiť svoj vlastný príspevok o sumu 3 190 878,02 EUR plus úroky (v tejto súvislosti pozri odôvodnenie 149 a nasl.).
(137)
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania sú odstránené.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjadrené jednou zo zainteresovaných strán
(138)
Ako sa už uviedlo, konkurent, ktorý si želá zostať v anonymite, namieta, že by sa reštrukturalizáciou mohla obnoviť dlhodobá životaschopnosť podniku. Po prvé sa domnieva, že podnik mal presunúť časť svojej výroby do výrobných oblastí s nízkymi nákladmi, kde môže ťažiť z výrazných úspor. Po druhé, podnik nebude schopný pokryť nevyhnutné investície na zlepšenie svojich výrobkov v priemyselnom odvetví, ktoré každoročne vyžaduje značné investície do priemyselného závodu, návrhov, výskumu a vývoja. Napokon zdôraznil, že podnik je v porovnaní so svojimi konkurentmi stále príliš malý. V nasledujúcich odôvodneniach sa Komisia pokúsi overiť, či tieto pripomienky konkurenta, ktorý si želá zostať v anonymite, spochybňujú jej závery o obnovení životaschopnosti podniku.
(139)
Pokiaľ ide o nutnosť premiestniť časť výroby do krajín s nižšími nákladmi, Komisia poznamenáva, že francúzske orgány reagovali konkrétne na tento bod. Pripomínajú, že vývoj, na ktorý sa FagorBrandt sústreďuje (výroby s vysokou pridanou hodnotou a inovatívne výrobky), rovnako ako vývoj uskutočňovaný niektorými výlučne európskymi konkurentmi, nie je v súlade so systematickým presunom výroby do krajín s nízkymi nákladmi. […] V prípade hlavných konkurentov je zriaďovanie výrobných jednotiek v krajinách s nízkymi nákladmi zároveň prejavom snahy o rozvoj odbytu v daných krajinách.
(140)
Pokiaľ ide o tvrdenia konkurenta, ktorý si želá zostať v anonymite, v súvislosti s neschopnosťou podniku FagorBrandt pokryť značné investície nevyhnutné na udržanie svojej konkurencieschopnosti a v súvislosti s jeho malou veľkosťou v porovnaní s hlavnými konkurentmi, Komisia poznamenáva, že v odôvodnení 8 rozhodnutia o začatí konania sama uviedla, že tieto skutočnosti prispeli k ťažkostiam podniku. Uvádza však, že plán reštrukturalizácie zjavne reaguje na tieto výzvy. Podnik totiž zamýšľa sústrediť sa na […]. Okrem toho Komisia poznamenáva, že niektorým podnikom v tomto sektore sa aj napriek ich malej veľkosti v porovnaní s hlavnými konkurentmi a ich rozsiahlou výrobou v krajinách západnej Európy darí udržať konkurencieschopnosť tým, že sa zameriavajú na určité výrobky a segmenty (ide buď o špecializované hospodárske subjekty, ako sú Miele, Smeg, Liebherr, Teka, alebo o malých výrobcov zameraných na jednotlivé štáty, ako sú Candy a Gorenje). Komisia ďalej uvádza, že čoraz intenzívnejšie začleňovanie podniku FagorBrandt do skupiny Fagor takisto napomáha riešenie týchto problémov spojených s veľkosťou podniku. Stručne povedané, Komisia uznáva, že otázky, na ktoré poukázal konkurent, predstavujú výzvy pre FagorBrandt, ale domnieva sa, že plán reštrukturalizácie môže na ne reagovať a s dostatočnou mierou pravdepodobnosti umožní obnoviť jeho životaschopnosť.
(141)
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že pripomienky konkurenta, ktorý si želá zostať v anonymite, nespochybňujú jej posúdenie plánu reštrukturalizácie ako plánu, ktorý umožňuje obnoviť dlhodobú životaschopnosť podniku FagorBrandt.
6.6.3. Vplyv kompenzačných opatrení na obnovenie životaschopnosti
(142)
Napokon v súvislosti s obnovením dlhodobej životaschopnosti Komisia musí v súlade s poslednou vetou bodu 38 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu overiť, či plánované kompenzačné opatrenia neohrozia životaschopnosť podniku. Ako sa už ukázalo v analýze, francúzske orgány navrhli dodatočné kompenzačné opatrenia, ktoré nie sú zahrnuté do finančných odhadov priložených k oznámeniu. Keďže Komisia považuje tieto opatrenia za potrebné, budú sa musieť zaviesť. Pokiaľ ide o tieto opatrenia, t. j. pozastavenie predaja chladiacich a varných zariadení a umývačiek riadu značky Vedette na päť rokov, následkom ktorých sa zhoršia finančné výsledky podniku, je potrebné zistiť, či sú pre podnik únosné.
(143)
Podľa francúzskych orgánov sa v tabuľkách 6 a 7 uvádzajú finančné výsledky podniku, a to so zreteľom na implementáciu kompenzačných opatrení navrhovaných francúzskymi orgánmi. V tabuľke 6 sa opisuje optimistický scenár a v tabuľke 7 pesimistický scenár.
Tabuľka 6
Pozastavenie predaja chladiacich a varných zariadení a umývačiek riadu značky Vedette (v miliónoch EUR)
Optimistický scenár
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkový výsledok pred započítaním mimoriadnych položiek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkový výsledok (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok pred zdanením
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledok
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Voľný peňažný tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulovaný voľný peňažný tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabuľka 7
Pozastavenie predaja chladiacich a varných zariadení a umývačiek riadu značky Vedette (v miliónoch EUR)
Pesimistický scenár
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkový výsledok pred započítaním mimoriadnych položiek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkový výsledok (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok pred zdanením
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledok
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Voľný peňažný tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulovaný voľný peňažný tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabuľky 6 a 7 vychádzajú z nasledujúcich predpokladov poklesu obratu, v dôsledku ktorého sa stiahne z trhu niekoľko skupín výrobkov predávaných pod značkou Vedette. Takéto stiahnutie z trhu môže mať tieto účinky:
a)
pokles odbytu skupiny výrobkov značky Vedette, ktorých predaj sa pozastavuje;
b)
pokles odbytu v ďalších skupinách výrobkov predávaných pod značkou Vedette (57) (negatívny vplyv na sortiment výrobkov značky Vedette);
c)
zníženiu odbytu ďalších značiek (negatívny vplyv na portfólio všetkých značiek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scenár zohľadňuje iba účinky uvedené pod písmenami a) a b) odôvodnenia 144, pričom strata vyplývajúca z pozastavenia predaja určitého výrobku bude predstavovať pokles o [70-90] % obratu pozastaveného radu výrobkov (zvyšných [10-30] % obratu získa FagorBrandt späť prostredníctvom zvýšenia odbytu rovnakých výrobkov predávaných pod inými značkami ako Vedette) a o [20-30] % obratu ostatných výrobkov predávaných pod značkou Vedette. Pesimistický scenár zohľadňuje účinok uvedený pod písmenom c) odôvodnenia 144, pričom sa predpokladá miera poklesu o [110-130] %, pokiaľ ide o pozastavený rad výrobkov (strata sa môže dotknúť nielen 100 % obratu pozastaveného radu výrobkov, ale aj iných výrobkov a značiek, ako je pozastavený rad výrobkov), a o [20-40] % v prípade ostatných výrobkov predávaných pod značkou Vedette. Francúzske orgány vysvetľujú, že takýto pesimistický predpoklad zodpovedá skúsenostiam podniku, keď sa v roku 2003 rozhodol vzdať sa predaja mikrovlnných rúr pod značkou Vedette vo Francúzsku, aby sa úplne sústredil na značku Brandt, ktorá mala osobitnú predajnú silu. Toto pozastavenie malo veľmi negatívny reťazový vplyv, pretože došlo nielen k poklesu celého dosiahnutého obratu značky Vedette, ale strata zároveň postihla značku Brandt (celková strata z týchto dvoch značiek […] elektrospotrebičov za dva roky v porovnaní s počiatočným odbytom […] kusov, z toho […] pod značkou Vedette, čo predstavuje stratu [120-140] % objemu, ktorého sa podnik zriekol) (58).
(146)
Na základe analýzy údajov uvedených v predchádzajúcich dvoch tabuľkách a ďalších údajov poskytnutých francúzskymi orgánmi Komisia poznamenáva, že prijaté kompenzačné opatrenia oslabia podnik, keďže od roku 2009-roku ich implementácie-spôsobia zhoršenie výsledkov podniku. Od roku 2010 však podnik dosiahne kladný čistý výsledok, ktorý sa v nasledujúcich rokoch bude zvyšovať. Komisia sa preto domnieva, že kompenzačné opatrenia navrhované francúzskymi orgánmi síce podnik oslabia, ale nezabránia obnoveniu jeho životaschopnosti.
(147)
Tento záver nie je spochybnený stanovením dodatočného kompenzačného opatrenia Komisiou, čiže nutnosťou predĺžiť pozastavenie predaja dotknutých výrobkov značky Vedette o tri roky.
(148)
Ako totiž vyplýva z tabuľky 3, v ktorej sa uvádza vplyv dodatočného kompenzačného opatrenia na konečný výsledok podniku, tento bude v rokoch 2014-2016 naďalej kladný, pričom zaznamená rast odhadovaný na [1,5-3] %. Rovnaký záver platí v prípade kompenzačného opatrenia stanoveného Komisiou: hoci podnik oslabí, nezabráni obnoveniu jeho životaschopnosti.
6.7. Obmedzenie pomoci na minimum: reálny príspevok nezávislý od pomoci
(149)
Na to, aby pomoc mohla byť schválená, je potrebné, aby sa v súlade s bodmi 43 až 45 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu obmedzila výška a intenzita pomoci na striktné minimum nevyhnutné na reštrukturalizáciu, ktorá sa vykoná so zreteľom na existujúce finančné zdroje podniku, jeho akcionárov alebo skupiny, do ktorej patrí. Príjemcovia pomoci musia podstatnou mierou prispieť na plán reštrukturalizácie zo svojich vlastných zdrojov vrátane predaja aktív, ktoré nie sú nevyhnutné na prežitie podniku, alebo prostredníctvom vonkajšieho financovania, ktoré získali za trhových podmienok.
(150)
Ako sa uvádza v odôvodnení 43 rozhodnutia o začatí konania, náklady na reštrukturalizáciu, ako sú opísané v oznámení francúzskych orgánov, predstavujú 62,5 mil. EUR. Podnik zamýšľa prispieť do výšky 31,5 mil. a získať pomoc vo výške 31 mil.
V miliónoch EUR
%
Náklady na reštrukturalizáciu
62,5
100 %
Zdroj financovania:
Vlastné zdroje príjemcu
4,6
7,4 %
Vklad akcionára
26,9
43 %
Štátna pomoc
31
49,6 %
(151)
Pokiaľ ide o tieto údaje, Komisia v odôvodnení 44 rozhodnutia o začatí konania uvádza dve pochybnosti. Komisia na jednej strane požiadala francúzske orgány, aby zdôvodnili, prečo nezahrnuli do nákladov na reštrukturalizáciu vrátenie pomoci 44f. Na druhej strane požiadala o vysvetlenie charakteru „vlastných zdrojov príjemcu“.
(152)
Francúzske orgány reagovali na túto druhú pochybnosť poznámkou, že „vlastné zdroje príjemcu“ pozostávajú z bankových úverov, ktoré podnik FagorBrandt získal na trhu. Spresňujú, že v roku 2006 podnik podpísal zmluvy na bankové úvery vo výške [20-40] mil. EUR, ktoré sa v roku 2007 zvýšili na [20-40] mil. EUR (59). Boli zabezpečené […]. Komisia poznamenáva, že ide o „externé financovanie v rámci trhových podmienok“, ako sa vymedzuje v bode 43 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu, a preto predstavuje platný príspevok.
(153)
V súvislosti s prvou pochybnosťou Komisie francúzske orgány uviedli, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci sa nedá apriórne kvalifikovať ako náklady na reštrukturalizáciu (ani ako vlastné zdroje podniku, ktorý je príjemcom, v zmysle bodov 43 a 44 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu). Práve z tohto dôvodu sa pomoc 44f nezapočítala do nákladov na reštrukturalizáciu. Francúzske orgány však uvádzajú, že vrátenie pomoci odhadované na približne [25-30] mil. EUR (vrátane úrokov) je samozrejme začlenené do obchodného plánu priloženého k oznámeniu rovnako ako akékoľvek iné bežné výdavky. Komisia sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa vrátenie pomoci zohľadnilo v obchodnom pláne, ako je to v tomto prípade (60).
(154)
Treba však zohľadniť aj skutočnosť, že talianska pomoc, ktorú získal podnik Brandt Italia, predstavuje k 21. októbru 2008 sumu 3 190 878,02 EUR, ku ktorej je potrebné pripočítať úroky. Nemožno preto vylúčiť, že táto suma je zahrnutá v zamýšľanom vlastnom príspevku podniku. Z tohto dôvodu vlastný príspevok príjemcu pomoci klesol pod hranicu 50 % stanovenú v bode 44 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu.
(155)
S cieľom ubezpečiť sa, že vlastný príspevok podniku bude skutočne nezávislý od pomoci a bude predstavovať minimálne 50 % nákladov na reštrukturalizáciu, Komisia podmienila toto kladné rozhodnutie zvýšením vlastného príspevku primerane k sume talianskej pomoci, čiže k 3 190 878,02 EUR, ku ktorej treba pripočítať úroky splatné k 21. októbru 2008.
(156)
Konkrétne o túto sumu sa bude musieť zvýšiť vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu navrhovaný podnikom FagorBrandt (prostredníctvom úveru, vkladu akcionárov alebo iným spôsobom), a to do konca obdobia reštrukturalizácie podniku, ktorý je stanovený na 31. decembra 2012. Francúzske orgány budú povinné predložiť dôkaz o tomto zvýšení do dvoch mesiacov nasledujúcich po 31. decembri 2012.
(157)
Pokiaľ ide o tvrdenie konkurenta, ktorý si želá zostať v anonymite, že pomoc nie je obmedzená na minimum, Komisia potvrdzuje, že okrem overenia dodržania formálneho kritéria vlastného príspevku, ktorý má byť vyšší ako 50 %, takisto posúdila, či sa pomoc obmedzuje na striktné minimum, a to najmä na základe kritérií vymedzených v bode 45 usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade je to tak a že výška pomoci neumožňuje podniku nakladať s „prebytočnou hotovosťou, ktorú by mohla použiť na agresívne činnosti, ktoré by mohli narušiť trh a ktoré by neboli spojené s procesom reštrukturalizácie.“
(158)
Komisia sa predovšetkým nazdáva, že po poskytnutí pomoci a skončení obdobia reštrukturalizácie bude skupina ešte stále značne zadlžená, pričom pomer dlhu k vlastnému imaniu bude stále vyšší ako jeden. Na zníženie takejto miery zadlženia bude preto podnik FagorBrandt musieť použiť predovšetkým dostupnú hotovosť.
6.8. Zásada „jedenkrát a naposledy“
(159)
V súlade s bodom 72 a nasl. usmernení o pomoci na reštrukturalizáciu by sa pomoc na reštrukturalizáciu mala udeliť len jedenkrát za desať rokov.
(160)
V tomto prípade sa francúzska a talianska pomoc, ktorú získal podnik FagorBrandt, nedá kvalifikovať ako pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu. V čase poskytnutia jednej i druhej pomoci, t. j. v roku 2002 a 2003, nebol podnik FagorBrandt firmou v ťažkostiach, ako sa preukázalo v odôvodneniach 45 až 56.
(161)
Zásada „jedenkrát a naposledy“ stanovená v usmerneniach o pomoci na reštrukturalizáciu sa teda dodržala.
6.9. Vykonanie plánu v plnom rozsahu
(162)
Plán reštrukturalizácie podniku FagorBrandt vrátane všetkých záväzkov Francúzska sa musí vykonať v plnom rozsahu (61). Komisia žiada, aby bola informovaná o pokroku vo vykonávaní plánu a plnení záväzkov, ktoré s ním súvisia.
7. ZÁVER
(163)
Pomoc sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ budú splnené všetky podmienky,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Pomoc vo výške 31 mil. EUR, ktorú Francúzsko zamýšľa poskytnúť v prospech podniku FagorBrandt, je zlučiteľná s vnútorným trhom za podmienok stanovených v článku 2.
Článok 2
1. Francúzske orgány sú povinné pozastaviť podniku FagorBrandt platbu pomoci uvedenej v článku 1 tohto rozhodnutia, kým podnik FagorBrandt skutočne nevráti nezlučiteľnú pomoc, na ktorú sa vťahuje rozhodnutie Komisie 2004/343/ES zo 16. decembra 2003 (62).
2. Plán reštrukturalizácie podniku FagorBrandt, ako ho Francúzsko oznámilo Komisii 6. augusta 2007, sa vykoná v plnom rozsahu.
3. Vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu vo výške 31,5 mil. EUR, ktorý navrhuje podnik FagorBrandt, sa bude musieť zvýšiť o 3 190 878,02 EUR a o úroky z tejto sumy, ktoré vznikli od dátumu poskytnutia talianskej pomoci podniku FagorBrandt do 21. októbra 2008. K tomuto zvýšeniu musí dôjsť do konca obdobia reštrukturalizácie podniku, ktorý je stanovený na 31. decembra 2012. Francúzske orgány budú povinné predložiť dôkaz o tomto zvýšení do dvoch mesiacov nasledujúcich po 31. decembri 2012.
4. Podnik FagorBrandt pozastaví predaj chladiacich a varných zariadení, ako aj umývačiek riadu značky Vedette na osem rokov.
5. S cieľom zabezpečiť dodržanie podmienok stanovených v odsekoch 1 až 4 tohto článku bude Francúzsko prostredníctvom výročných správ informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v reštrukturalizácii podniku FagorBrandt, vymáhaní nezlučiteľnej pomoci uvedenej v odseku 1, platbe zlučiteľnej pomoci a o zavedení kompenzačných opatrení.
Článok 3
Francúzsko bude Komisiu informovať do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach prijatých na jeho splnenie.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.
V Bruseli 25. júla 2012