ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. marca 2011
o štátnej pomoci C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ktorú poskytlo Nemecko spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
[oznámené pod číslom K(2011) 1764]
(Iba nemecké znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2011/524/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Listom zo 4. augusta 2000, ktorý bol Komisii doručený 7. augusta 2000, oznámilo Nemecko Komisii svoj úmysel poskytnúť pomoc vo výške 35 % na investičný projekt spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH, ktorých cieľom bolo vybudovať integrované stredisko na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 517/2000.
(2)
Komisia 25. júla 2001 vydala v nadväznosti na predloženie doplňujúcich informácií rozhodnutie, podľa ktorého Komisia pri uplatňovaní multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (3) (ďalej len „MSR 1998“) nevzniesla nijaké námietky proti intenzite pomoci vo výške 35 %.
(3)
Súd rozsudkom z 1. decembra 2004 vo veci Kronofrance/Komisia, T-27/02 (4), vyhlásil toto rozhodnutie Komisie za neplatné.
(4)
V dôsledku toho musí Komisia na základe notifikácie Nemecka zo 7. augusta 2000 vydať nové rozhodnutie.
(5)
Komisia sa listom zo 17. decembra 2004 obrátila na Nemecko s otázkou, či chce vzhľadom na zrušenie rozhodnutia Komisie poskytnúť ďalšie informácie k notifikácii zo 7. augusta 2000. Dňa 3. marca 2005 zaslala v tejto veci upomienku. Nemecko odpovedalo listom z 23. marca 2005, avšak v tom čase nepredložilo nijaké dodatočné informácie.
(6)
Nemecko uvedenú pomoc poskytlo vo februári 2000 na základe jej schválenia Komisiou. V nadväznosti na rozhodnutie Komisie z 25. júla 2001 o nevznesení námietok začalo Nemecko s vyplácaním pomoci.
(7)
Zrušením rozhodnutia z 25. júla 2001 súdom vznikol rovnaký právny stav, ako keby toto rozhodnutie nikdy neexistovalo, a Nemecko tak nezískalo súhlas Komisie v súvislosti s plánovanou intenzitou pomoci (5). Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra protiprávne poskytnutej pomoci pod číslom NN 18/05.
(8)
Listom z 20. júla 2005 oznámila Komisia Nemecku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.
(9)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa pomoci.
(10)
Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Tieto pripomienky boli predložené Nemecku, ktoré malo možnosť vyjadriť sa k nim. Nemecko zaslalo svoje pripomienky listom z 24. októbra 2005 a listom z 24. januára 2006.
(11)
Listom z 28. februára 2006 požiadalo Nemecko podľa článku 7 ods. 6 tretia veta nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (7) o pozastavenie formálneho zisťovania, pretože Nemecko a spoločnosť Glunz AG podali odvolanie na Súdnom dvore Európskej únie proti rozsudku súdu vo veci Kronofrance/Komisia (spojené veci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Listom z 9. marca 2006 schválila Komisia pozastavenie konania až do vydania rozsudku Súdneho dvora v spojených veciach C-75/05 P a C-80/05 P, Nemecko a i./Kronofrance.
(13)
Súdny dvor vo svojom rozsudku z 11. septembra 2008 (8) potvrdil rozsudok súdu. Na základe toho sa znovu obnovilo formálne zisťovanie vo veci C 28/05.
(14)
Nemecko listom zo 4. augusta 2009 a na žiadosť Komisie predložilo listom z 19. júla 2010 ďalšie informácie.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
2.1. OPATRENIE POMOCI
(15)
Inštitút pre regionálny rozvoj Saska-Anhaltska prijal 29. februára 2000 rozhodnutie, že spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH poskytne investičnú pomoc na vybudovanie centra na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výška pomoci predstavovala 69 797 988 EUR.
(16)
Podľa notifikácie zo 4. augusta 2000 sa táto pomoc poskytne vo forme dotácie vo výške 46 201 868 EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (9), ktorý schválila Komisia. Táto dotácia zodpovedá 23,17 % hrubých oprávnených nákladov.
(17)
Na základe zákona o investičných daňových úľavách z roku 1999 (10) sa okrem toho poskytne investičný príplatok, ktorý schválila Komisia vo výške 23 596 120 EUR. Tento investičný príplatok zodpovedá 11,83 % hrubých oprávnených nákladov.
(18)
Podľa informácií Nemecka už bola vyplatená suma vo výške […] (11) EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry a suma vo výške […] EUR ako investičný príplatok. Nemecko tak príjemcom pomoci vyplatilo sumy pomoci v celkovej výške […] EUR (z celkovej schválenej sumy 69 797 988 EUR).
2.2. PRÍJEMCOVIA POMOCI
(19)
Existujú dvaja príjemcovia pomoci.
(20)
V prípade jedného príjemcu ide o spoločnosť Glunz AG (ďalej len „Glunz“) so sídlom v meste Hamm (Severné Porýnie-Vestfálsko), ktorá bola založená v roku 1932 a v tom čase obchodovala s drevom. Od 60. rokov 20. storočia táto spoločnosť vyrába a predáva výlučne drevotrieskové dosky, drevovláknité dosky strednej hustoty (MDF), dosky z orientovaných triesok (dosky OSB) a preglejku. V čase notifikácie vlastnila spoločnosť Tableros De Fibras S.A. (ďalej len „TAFISA“), ktorá patrí do portugalskej skupiny SONAE, 96,03 % akcií spoločnosti Glunz.
(21)
Druhý príjemca pomoci, spoločnosť OSB Deutschland GmbH (ďalej len „OSBD“), patrí do 100 % vlastníctva spoločnosti TAFISA, čím je sesterským koncernom spoločnosti Glunz, pretože oba podniky sú dcérskymi spoločnosťami podniku TAFISA. Spoločnosť OSBD bola založená 16. júla 1999 a po ukončení investičného projektu v Nettgau začala s výrobou a predajom výrobkov z dosiek z orientovaných triesok.
2.3. INVESTIČNÝ PROJEKT
(22)
Miesto investície sa nachádza v Nettgau (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci na podporu nových investícií veľkých podnikov v čase notifikácie predstavovala 35 % brutto.
(23)
Spoločnosti Glunz a OSBD vybudovali na ploche, ktorá sa doteraz nevyužívala na komerčné účely, integrované centrum na spracovanie dreva, ktoré tvoria dva navzájom prepojené závody. V prvom závode, ktorý vlastní spoločnosť OSBD, sa budú vyrábať výrobky z dosiek OSB a v druhom závode, ktorý vlastní spoločnosť Glunz, sa budú vyrábať drevotrieskové dosky. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú výrobné linky oboch závodov navzájom prepojené spoločnou technickou infraštruktúrou. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. Okrem toho sa podľa údajov Nemecka v susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek používajú aj nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré pri spracovaní dosiek OSB vznikajú ako odpadový materiál. Oba závody riadi centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.
(24)
Podľa informácií Nemecka poskytuje integrované centrum na spracovanie dreva spoločností Glunz a OSBD so zreteľom na optimálne vykonávanie práce a spoločnú technickú infraštruktúru viaceré výhody, najmä v súvislosti so spracovaním vyrobených drevených dosiek. Zabezpečí sa tým optimálne využitie dreva, lepšie využitie surovín a interná recyklácia.
(25)
Podľa notifikácie zo 7. augusta 2000 sa časť pomoci poskytne závodu na výrobu dosiek OSB a ďalšia časť závodu na výrobu drevotrieskových dosiek. Pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 81,8 milióna EUR predstavuje 28,61 milióna EUR, čo zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto. Pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 117,6 milióna EUR predstavuje 41,18 milióna EUR, čo takisto zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto.
(26)
V čase notifikácie vychádzalo Nemecko z predpokladu, že v integrovanom centre na spracovanie dreva v Nettgau vznikne 355 stálych pracovných miest, a to 234 v závode na výrobu drevotrieskových dosiek a 121 v závode na výrobu dosiek OSB. Okrem toho by v týchto podporovaných oblastiach malo vzniknúť 520 nepriamych pracovných miest, z čoho 33 by sa malo týkať zabezpečenia existujúcich miest. Táto nová investícia v Nettgau by mala prebehnúť medzi januárom 2000 a koncom roka 2002 a výroba by sa mala začať v priebehu roka 2001. Plná prevádzka by sa mala dosiahnuť po uplynutí dvoch rokov.
(27)
Výrobná kapacita nového závodu na výrobu dosiek OSB bola na rok 2002 stanovená na […] m3. V roku 1999 dosahovala kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkcie výrobkov z dosiek OSB […] m3.
(28)
V roku 1999 dosahovala výrobná kapacita drevotrieskových dosiek skupiny Glunz […] m3. Podľa Nemecka sa má celková výrobná kapacita zvýšiť prostredníctvom […] m2 závodu v Nettgau na […] m3.
III. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
(29)
Prípustná maximálna intenzita pomoci v rámci MSR 1998 sa stanoví na základe výpočtu, pri ktorom sa uplatňuje rad hodnotiacich koeficientov, najmä koeficient, ktorý odráža situáciu v oblasti hospodárskej súťaže v jednotlivých hospodárskych odvetviach (koeficient T); tento koeficient môže mať štyri hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 alebo 1. Na hodnotu 1 môže byť stanovený len vtedy, keď hospodárske odvetvie (definované na najnižšej úrovni NACE) nie je vystavené nadbytočnej kapacite (test nadbytku kapacít) a/alebo keď príslušný trh (definovaný ako príslušný výrobok a jeho náhrady) nezaznamenáva pokles (test poklesu trhu).
(30)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vymedzenie príslušného trhu, do ktorého patria dosky OSB, a preto nemohla určiť, či trh z hľadiska stanovenia koeficientu hospodárskej súťaže „T“ zaznamenáva alebo nezaznamenáva pokles.
IV. PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN
(31)
Dňa 22. novembra 2005 bolo Komisii doručené spoločné stanovisko (12) od účastníkov hospodárskej súťaže patriacich do spoločnosti KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Spoločnosť KronoGroup sa vo svojom stanovisku vyslovila za vymedzenie trhu s doskami OSB a preglejkami z mäkkého dreva. Preglejky z tvrdého dreva sú oveľa drahšie a používajú sa prevažne v oblastiach (výroba nábytku a interiéry), v ktorých sa dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva využívajú len zriedka, resp. vôbec sa nevyužívajú. Na podloženie tohto tvrdenia odkazujú zainteresované strany na štúdiu Jaakka Pöyryho (13) a publikáciu fínskeho Lesníckeho výskumného ústavu.
(33)
Spoločnosť KronoGroup uviedla ďalšie pripomienky, ktoré možno zhrnúť takto:
(34)
Spoločnosť KronoGroup tvrdí, že Komisia by na konštatovanie, či trh zaznamenáva pokles, mala predložiť údaje do roku 1999, pretože v čase pôvodného rozhodnutia o schválení (júl 2001), ktoré bolo neskôr zrušené súdom, boli k dispozícii len tieto údaje. V rokoch 1995 - 1999 vykazoval trh s drevotrieskovými doskami negatívnu priemernú mieru rastu vo výške - 4,626 %. Spoločnosť KronoGroup však pripustila, že trh s drevotrieskovými doskami zaznamenal v rokoch 1994 - 1999 pozitívnu priemernú mieru rastu vo výške 0,456 % (ktorá však celkovo nedosahovala mieru rastu výrobného priemyslu v EHS).
(35)
Spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa mohlo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami, obomi výrobnými zariadeniami a obomi trhmi s výrobkami. Znamenalo by to, že všetky faktory hodnotenia by sa mali pre oba závody vypočítať samostatne.
(36)
Spoločnosť KronoGroup ďalej uviedla, že spoločnosť Glunz v rámci svojej investície v Nettgau zatvorila svoj závod na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenburgu (ktorý sa nachádza vo vzdialenosti 30 km, ale v inej spolkovej krajine - Dolnom Sasku (14)). Cituje novinový článok, podľa ktorého nový závod v Nettgau prebral všetkých zamestnancov závodu v Sassenburgu. To je v rozpore s cieľom MSR 1998, ktorým je vytvárať v podporovaných oblastiach pracovné miesta pre miestne obyvateľstvo, preto by sa tieto pracovné miesta pri uvádzaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv podľa MSR 1998 (pričom oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadňovať.
(37)
Spoločnosť KronoGroup nakoniec uviedla, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 (príkaz na vrátenie pomoci v prípade protiprávne poskytnutej pomoci), pretože spoločnosti Glunz a OSBD získali z čiastočne vyplatenej pomoci rozsiahle konkurenčné výhody.
V. PRIPOMIENKY NEMECKA
(38)
Pripomienky Nemecka sú zhrnuté nižšie.
5.1. PRIPOMIENKY K VYMEDZENIU PRÍSLUŠNÉHO TRHU S DOSKAMI OSB
(39)
Podľa Nemecka tvoria príslušný trh pre dosky OSB a preglejky materiály používané na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Tento trh nezaznamenáva pokles.
(40)
Oblasti, v ktorých sa dosky OSB môžu použiť ako náhrada za preglejku, sa do veľkej miery zhodujú s hlavnými oblasťami použitia preglejok z mäkkého dreva. V kľúčových oblastiach použitia preglejky z tvrdého dreva (výroba nábytku, stavebný priemysel a vybavenie dopravných prostriedkov) nie sú dosky OSB naproti tomu použiteľné z dôvodu svojich technických vlastností. Začlenenie dosiek OSB do celkového trhu s preglejkou z tvrdého a mäkkého dreva preto nezodpovedá skutočným podmienkam na príslušných trhoch. Túto skutočnosť potvrdil Jaakko Pöyry vo svojom odbornom posudku z 21. októbra 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhadol potenciál náhrady dosiek OSB v uvedených oblastiach použitia na tieto percentuálne sadzby: obaly 40 - 60 %; ploty 70 - 80 %; krovy 70 - 90 %; podlahy 50 - 80 %; vnútorné a vonkajšie obloženie stien 70 - 90 %.
(42)
V oblasti výroby nábytku nie sú dosky OSB pre svoju povrchovú štruktúru vhodné na viditeľné použitie. Povrch dosiek OSB nie je z dôvodu výrobného postupu z orientovaných dosiek (oriented strands), na základe ktorého sú drsné a nerovné, vizuálne príťažlivý. Dosky OSB sa preto nemôžu ani dekoratívne lakovať. Dosky OSB sú vhodné len na výrobu neviditeľných častí nábytku (napr. spodok čalúneného nábytku). V rámci neviditeľných častí nábytku však dosky OSB nemôžu cenovo konkurovať podstatne lacnejším drevotrieskovým doskám, ktoré sa v tejto oblasti prevažne používajú.
(43)
V oblasti stavebníctva (debnenie) je pri odlievaní betónu nevyhnutne dôležitý hladký povrch používaného povrchového materiálu. Vzhľadom na nerovnosti vznikajúce pri výrobe by sa dosky OSB v oblasti pohľadového betónu museli špeciálne lakovať, aby sa zabezpečil jednotný povrch pohľadového betónu. Takého ďalšie spracovanie je finančne nákladné, čím by sa konečný produkt predražil. Dosky OSB sú na rozdiel od preglejky konkurencieschopné len vtedy, keď ich možno opakovane použiť na debnenie. Z praktických dôvodov to však nie je možné bez ďalšieho postupu. Keďže dosky sú na stavenisku veľmi zaťažované, mohlo by dôjsť k poškodeniu povrchu. Ak by sa však objavili trhliny, hrozilo by nebezpečenstvo, že sa dosky OSB pod vplyvom mokra/vlhkosti pokrivia alebo inak deformujú. Opakované použitie vysoko kvalitných zušľachtených dosiek OSB preto nie je možné. K tomu treba prirátať nestabilitu a citlivosť okrajov dosiek OSB na vlhkosť. Ich používanie ako materiálu na obloženie betónu si okrem toho vyžaduje vysokú odolnosť voči zlomeniu a ohybnosť. V tomto ohľade nespĺňajú dosky OSB požiadavky stavebného priemyslu na obkladový materiál. Preglejka z mäkkého dreva je naproti tomu vzhľadom na svoju nízku cenu a rovný povrch vhodná na takéto použitie, čo možno vyvodiť aj z objemu jej skutočného využívania v stavebníctve.
(44)
V oblasti dopravných prostriedkov je tiež potrebný rovný povrch, pretože dosky používané v tejto oblasti musia často laminovať. Laminovanie dosiek OSB však nie je vhodné z rôznych dôvodov. Aj keby sa na dosky OSB naniesla vrstva, napr. z melamínového papiera, hrozilo by z dôvodu nerovnej povrchovej štruktúry dosiek OSB nebezpečenstvo, že sa táto vrstva naruší. Pri nakladaní pomocou plošiny sa na povrch vyvíja bodový tlak. Existuje teda riziko, že v takomto prípade sa vo vlhkom alebo mokrom prostredí dostane do dosky voda, v dôsledku čoho by sa mohla zdeformovať alebo pokriviť. Stabilné laminovanie povrchu by sa mohlo zabezpečiť len prostredníctvom nákladného procesu ďalšieho spracovania. Povrch dosiek OSB nie je na rozdiel od preglejky z tvrdého dreva, ktorá je z dôvodu mimoriadnej tvrdosti povrchu relatívne odolná voči poškriabaniu, preliačinám atď., dostatočne odolný na to, aby odolal pôsobeniu tlaku v oblasti dopravy.
(45)
Pri posudzovaní zastupiteľnosti dosiek OSB a preglejky z mäkkého dreva na jednej strane a preglejky z tvrdého dreva na strane druhej sa zohľadňujú najmä technické vlastnosti a možnosti použitia dosiek OSB, ako aj cenový rozdiel voči preglejke z tvrdého dreva. Kým preglejka z tvrdého dreva prevažuje nad preglejkou z mäkkého dreva a doskami OSB vo všetkých technických aspektoch, nedostatočná konkurencieschopnosť preglejky z tvrdého dreva sa prejavuje v oblastiach použitia, v ktorých dominujú dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva, a to pokiaľ ide o cenové rozdiely medzi preglejkou z tvrdého dreva na jednej strane a doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva na strane druhej. Bolo by preto chybou domnievať sa, že dosky OSB a všetky druhy preglejky vrátane preglejky z tvrdého dreva možno nahradiť.
(46)
Trh s doskami OSB a preglejkou sa do veľkej miery prekrýva na jednej strane v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien a na druhej strane s trhom s doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva. Rozdiel medzi týmito dvoma definíciami trhu existuje len v oblasti stavebníctva (debnenie). Pre túto oblasť nie sú dosky OSB vhodné, kým preglejka z mäkkého dreva je v tejto oblasti použiteľná a skutočne sa v nej aj využíva. Spoločná kľúčová výpoveď spočíva v tom, že preglejka z tvrdého dreva by sa v nijakom prípade nemala začleniť do trhu s doskami OSB.
5.2. PRIPOMIENKY K ROZVOJU TRHU S DREVOTRIESKOVÝMI DOSKAMI
(47)
Nemecko sa domnieva, že koeficient hospodárskej súťaže by sa mal stanoviť vzhľadom na trh pre drevotrieskové dosky na hodnotu 1. Tento trh sa nemôže považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles, pretože v zmysle bodu 7.8 MSR 1998 vykazuje silný vzostupný trend.
(48)
Nemecko v tejto súvislosti predložilo posudok profesora Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), podľa ktorého trh pre drevotrieskové dosky zaznamenal v rokoch 1972 až 2003 dlhodobo rast rýchlejší o 36 % ako celý spracovateľský priemysel. Podľa Nemecka sa trh pre drevotrieskové dosky vzhľadom na tento dlhodobo silný vzostupný trend nemôže podľa bodu 7.8 MSR 1998 považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles.
5.3. PRIPOMIENKY K ROZDELENIU INTENZITY POMOCI MEDZI ČASTI PROJEKTU
(49)
V prípade, že by Komisia predsa dospela k záveru, že koeficient hospodárskej súťaže T dosahuje v prípade trhu s drevotrieskovými doskami hodnotu 0,75, kým v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1, musí sa spoločná intenzita pomoci podľa Nemecka stanoviť pre celý projekt v Nettgau na základe hrubého zisku oboch výrobných podnikov, t. j. pre výrobu dosiek OSB, ako aj pre výrobu drevotrieskových dosiek.
(50)
Hrubý zisk je zisk, ktorý prináša výrobok na pokrytie fixných nákladov a na dosiahnutie čistého zisku podniku. Hrubý zisk sa vypočíta ako rozdiel medzi výnosmi a variabilnými nákladmi, ktoré priamo súvisia s výrobkom.
(51)
Na základe kritéria založeného na hrubom zisku sa medzi jednotlivé časti investičného projektu v Nettgau prerozdelí intenzita pomoci podľa skutočného prínosu výrobkov z dosiek OSB a drevotrieskových dosiek k hospodárskemu výsledku.
5.4. PRIPOMIENKY K OSTATNÝM VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI KRONOGROUP
(52)
Podľa Nemecka by posúdenie štátnej pomoci z právneho hľadiska malo vychádzať zo skutočností, ktoré boli známe v čase notifikácie 7. augusta 2000.
(53)
Podľa Nemecka to vyplýva z výkladu MSR 1998. Nemecko v tejto súvislosti poukazuje na bod 3.1 MSR 1998, v ktorom sa uvádza, že prípustná maximálna intenzita pomoci sa stanoví na základe stropu pre regionálnu pomoc v čase notifikácie. Podľa bodu 3.6 MSR 1998 je potrebné posúdiť podiel na trhu pred podaním žiadosti o pomoc. V dodatku k MSR 1998 sa v oddiele Následná kontrola uvádza aj možnosť, že Komisia dodatočne preskúma správnosť informácií predložených v rámci notifikácie.
(54)
Nemecko ďalej tvrdí, že v čase notifikácie neboli ešte k dispozícii nijaké čísla týkajúce sa skutočnej spotreby za rok 1999. Na stanovenie priemernej miery ročného rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov, ktoré je potrebné podľa bodu 7.8 MSR 1998, treba však na stanovenie skutočnej spotreby v každom prípade vychádzať zo šiestich, a nie z piatich rokov, ako uvádza spoločnosť KronoGroup. Je to spôsobené tým, že miera rastu za konkrétny rok sa vypočíta porovnaním spotreby za dva po sebe nasledujúce roky.
(55)
Pokiaľ ide o údajný presun pracovných miest, Nemecko potvrdilo zatvorenie závodu v Sassenburgu. Podľa Nemecka bol závod v Sassenburgu najstarším závodom na výrobu drevotrieskových dosiek spoločnosti Glunz, ktorý dosahoval značné straty. Z tohto dôvodu už nebol udržateľný a jeho zatvorenie by bolo nevyhnutné bez ohľadu na novú investíciu v Nettgau. […] zamestnancov, ktorí predtým pracovali v Sassenburgu, bolo zamestnaných v Nettgau ([…] % miestnej pracovnej sily).
(56)
Nemecko vo svojom stanovisku k pripomienkam spoločnosti KronoGroup dodalo, že v rámci MSR 1998 sa v každom prípade vyžaduje len to, aby sa v príslušnej podporovanej oblasti vytvorili nové pracovné miesta, a nie to, aby sa obsadili osobami z podporovanej oblasti. Hlavným cieľom je podpora rozvoja jednotlivých podporovaných oblastí.
(57)
Podľa Nemecka bola zo Sassenburgu do Nettgau presunutá aj časť strojov; tieto stroje však neboli zahrnuté do oprávnených nákladov projektu, takže tento presun nebol relevantný pre podporu. S účtovnou hodnotou približne […] EUR tvorili tieto stroje v každom prípade len veľmi malú časť celkového investičného projektu.
VI. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI Z PRÁVNEHO HĽADISKA
(58)
Posúdenie vychádza zo skutočností, čísel a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie dňa 7. augusta 2000. Keďže od pôvodnej notifikácie do vydania tohto rozhodnutia uplynul nejaký čas, nie je vylúčené, že sa zmenili okolnosti, rozvinuli sa trhy a fakty týkajúce sa projektu sú iné, ako sa pôvodne plánovalo. Túto skutočnosť však Komisie vo svojom posúdení nemôže zohľadniť. Komisia musí v zásade prijať svoje rozhodnutie pred skutočnou realizáciou investície na základe budúceho schváleného vývoja a štatistík týkajúcich sa trhu. Keď sa však o niekoľko rokov zistí, že sa napríklad trhy vyvinuli iným spôsobom, intenzita pomoci sa následne neupraví. Hoci Komisia vydala svoje rozhodnutie viac ako 10 rokov po pôvodnej notifikácii, musí jej hodnotenie vychádzať z faktov a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie, a nie z informácií, ktoré boli poskytnuté neskôr.
6.1. EXISTENCIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ
(59)
Predmetnú pomoc poskytol členský štát zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri odsek 21 tohto rozhodnutia). Táto pomoc priniesla spoločnostiam Glunz a OSBD výhodu, pretože by inak museli hradiť všetky investície samostatne. Keďže sa príslušné drevené dosky prepravujú cez medzinárodné hranice vo veľkých objemoch, v príslušnom odvetví lesného hospodárstva sa medzi členskými štátmi obchoduje. Finančná výhoda oboch spoločností by tak mohla narušiť hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by mohol ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto zastáva názor, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosti Glunz AG a OSBD v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
6.2. NOTIFIKAČNÁ POVINNOSŤ
(60)
Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty oznámiť všetky opatrenia pomoci pred ich vykonaním. Plánovaná pomoc sa poskytne v súvislosti s dvomi regionálnymi schémami pomoci, ktoré už Komisia schválila.
(61)
Podľa MSR 1998 je však intenzita pomoci pre veľké investičné projekty vyňatá z pôsobnosti schváleného režimu, ak príslušná pomoc presiahne určitú hranicu.
(62)
Plánovaná pomoc dosahuje celkovú výšku 69 797 988 EUR. Ak sa predpokladá, že sa táto pomoc vzťahuje len na jeden investičný projekt, odsek 21 ii) MSR 1998 stanovuje notifikačnú povinnosť, pretože celková podpora presahuje viac ako 50 miliónov EUR.
(63)
Ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, Nemecko vo svojej notifikácii podrobne vysvetlilo, že táto pomoc bude poskytnutá na jeden investičný projekt.
(64)
Podľa bodu 7.2 druhého pododseku MSR 1998 sa investičný projekt nemôže umelo rozdeľovať na čiastkové zámery s cieľom vyhnúť sa notifikačnej povinnosti. V danom prípade to tak však nie je podstatné. Aj keby sa vychádzalo z dvoch samostatných investičných projektov, investičná pomoc pre závody spoločností Glunz a OSBD by sa musela oznámiť.
(65)
Komisia preto dospela k záveru, že táto pomoc sa podľa MSR 1998 musí notifikovať a posúdiť.
6.3. TRI KRITÉRIÁ HODNOTENIA MSR 1998
(66)
Na stanovenie maximálnej prípustnej intenzity pomoci pre plánovaný projekt musí Komisia podľa MSR 1998 stanoviť maximálnu intenzitu pomoci (strop regionálnej pomoci), ktorú môže podnik v príslušnej podporovanej oblasti získať podľa schválenej schémy regionálnej pomoci platnej v čase notifikácie.
(67)
Vzhľadom na to, že notifikácia prebehla 7. augusta 2000, uplatňuje sa mapa regionálnej pomoci z rokov 2000 - 2006 (16). Nettgau (Sasko-Anhaltsko) sa nachádza v podporovanej oblasti podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ so stropom vyjadreným ako ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci vo výške 35 % v čase notifikácie. Komisia konštatuje, že plánovaná intenzita pomoci vo výške 35 % brutto neprekračuje platný strop regionálnej pomoci.
(68)
Podľa MSR 1998 musí Komisia uplatniť na percentuálnu sadzbu vo výške 35 % tri korekčné koeficienty, s cieľom stanoviť maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre príslušný projekt: koeficient hospodárskej súťaže (T), koeficient pomeru kapitál/zamestnanosť (I) a koeficient regionálneho vplyvu (M).
(69)
Ako už bolo uvedené, spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa malo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami a obomi trhmi s výrobkami.
(70)
Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že pojem „investičný zámer“ v bode 7.2 MSR 1998 je definovaný ako investície podniku do základných prostriedkov, ktoré sú určené na zriadenie alebo rozšírenie prevádzky alebo na začatie činnosti, ktorej výsledkom je úplne nový výrobok alebo zásadná zmena výrobného procesu existujúcej prevádzky.
(71)
Nemecko uviedlo podrobné argumenty týkajúce sa spojenia medzi obomi koncernovými sesterskými spoločnosťami v závodoch, ktoré sa nachádzajú na rovnakom mieste. Výrobné zariadenia oboch závodov sú vzájomne prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. V susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek sa okrem toho používajú nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré vznikajú ako odpad pri spracovaní dosiek OSB. Navyše oba závody riadi jedna centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.
(72)
Vzhľadom na úzke technické, funkčné a správne prepojenie medzi obomi závodmi, ktoré sa nachádzajú na tom istom mieste, predstavujú investície do závodov na výrobu dosiek OSB a drevotrieskových dosiek jediný investičný projekt, t. j. investíciu na zriadenie prevádzky. Následne sa pre tento celkový investičný projekt vypočíta maximálna prípustná intenzita pomoci.
6.3.1. KOEFICIENT HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE (T)
6.3.1.1. Relevantné ustanovenia
(73)
Podľa bodu 3.2 MSR 1998 je schválenie pomoci podnikom v odvetviach s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou spojené s osobitným nebezpečenstvom narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je kompenzované jej znížením v inej oblasti, prispeje k vyhroteniu problému nadbytočnej štrukturálnej kapacity. Komisia konštatuje, že s notifikovaným projektom vznikajú na vnútornom trhu ďalšie kapacity. Na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže tak treba preskúmať, či sa projekt uskutoční v sektore alebo podsektore s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou.
(74)
Ak existujú dostatočné údaje o využívaní kapacity, musí Komisia podľa bodu 3.3 MSR 1998 svoju analýzu na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže obmedziť na možnú prítomnosť štrukturálnych/vysokých nadbytočných kapacít v príslušnom sektore alebo podsektore.
(75)
Podľa bodu 3.4 MSR zisťuje Komisia len v prípade nedostatočných údajov o využívaní kapacity, či sa investícia vykonáva na trhu v poklese. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci T-27/02 Kronofrance/Komisia sa body 3.4 a 3.10 MSR 1998 musia chápať tak, že Komisia musí v prípade, že jej údaje o využívaní kapacity príslušného sektora neumožňujú stanoviť existenciu nadbytočných štrukturálnych kapacít, preskúmať, či daný trh zaznamenáva pokles. Súdny dvor rozsudkom vo veci Nemecko a i./Kronofrance potvrdil rozsudok súdu prvého stupňa.
(76)
Z tohto dôvodu Komisia najprv preskúma, či má k dispozícii dostatočné údaje o využívaní kapacít. Ak to tak nie je alebo ak z týchto údajov vyplýva neexistencia nadbytočných štrukturálnych kapacít, Komisia na základe údajov o skutočnej spotrebe preskúma, či ide o trh v poklese. Podľa bodu 3.6 MSR musí Komisia určiť, či príjemcovia pomoci pred podaním žiadosti o štátnu pomoc disponovali podielom na trhu vo výške 40 %.
(77)
Trhové údaje o využívaní kapacít sa musia stanoviť na najnižšej úrovni klasifikácie NACE. Na to, aby mohla Komisia stanoviť, či ide o trh v poklese a či sa prekročil strop pre podiel na trhu, musí okrem toho vymedziť príslušný trh pre výrobky, resp. výrobky, na ktoré sa tento investičný projekt vzťahuje.
6.3.1.2. Príslušné výrobky
(78)
Tento investičný projekt sa týka výroby dosiek z orientovaných triesok (dosky OSB) a drevotrieskových dosiek.
(79)
Drevotrieskové dosky sa vyrábajú z drvených hoblín z guľatiny a/alebo recyklovaných drevených hoblín, ktoré sa spájajú organickým lepidlom. Používajú sa najmä pri výrobe nábytku a na interiérové povrchové úpravy v domoch.
(80)
Dosky OSB sa vyrábajú z borovicových hoblín spojených do troch vrstiev. Dosky OSB sa používajú najmä pri stavbe montovaných domov, v obalovom priemysle a na obnovu starých budov. Doska OSB bola vyvinutá v 50. rokoch 20. storočia v Severnej Amerike. V 80. a 90. rokoch 20. storočia sa presadila na trhu s drevenými doskami a odvtedy sa často používa ako náhrada za drahšiu preglejku (z mäkkého dreva).
6.3.1.3. Príslušný trh
(81)
Podľa bodu 7.6 MSR 1998 zahŕňa relevantný trh s výrobkami výrobky investičného projektu a výrobky, ktoré môžu spotrebiteľ (z dôvodu špeciálnych vlastností výrobkov, ich ceny a zamýšľaného použitia) alebo výrobca (na základe pružnosti výrobných zariadení) považovať za ich náhradu. Geograficky relevantný trh v zásade zahŕňa EHP, prípadne jeho významnú časť, keď sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlišujú od ostatných oblastí EHP.
(82)
Projekt sa týka výroby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek. Podľa Nemecka sa vo výrobných zariadeniach nemôže vyrábať viac rôznych výrobkov, ale iba variácie tohto istého výrobku s rôznou kvalitou povrchu. Z hľadiska výroby preto možno vylúčiť náhradu z dôvodu pružnosti výrobných zariadení.
(83)
Na strane dopytu sú však drevotrieskové dosky a dosky OSB do istej miery zastupiteľné, najmä pri výstavbe montovaných domov. Táto náhrada sa však týka menej ako 10 % objemu trhu, preto ju treba klasifikovať ako obmedzenú (17), čo vyplýva z rôzneho účelu konečného použitia a značného cenového rozdielu (dosky OSB stoja 285 EUR/m3 a drevotrieskové dosky 117 EUR/m3). Podľa Komisie je preto zastupiteľnosť príliš nízka na to, aby oprávňovala zaradenie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek do rovnakého relevantného trhu s výrobkami.
(84)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ zastávala názor, že drevotrieskové dosky tvoria samostatný relevantný trh s výrobkami. Keďže toto stanovisko nebolo spochybnené, Komisia konštatuje, že drevotrieskové dosky sa na účely tohto posúdenia považujú za samostatný relevantný trh s výrobkami.
(85)
Pokiaľ ide o dosky OSB, v rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa konštatuje, že v EHP existuje medzi doskami OSB a (určitými druhmi/kategóriami) preglejky istá zastupiteľnosť.
(86)
Preglejka je viacúčelová polymérová kompozitná drevená doska. V podstate sa skladá z rôzneho počtu tenkých vrstiev dreva spojených syntetickým alebo prírodným lepidlom do útvaru nazývaného dyha. Existujú preglejky z mäkkého a tvrdého dreva. Medzi mäkké drevo, ako jedľa, smrek a borovica, patria (prevažne) stále zelené ihličnany (tento termín sa nevzťahuje na tvrdosť dreva), tvrdé drevo je drevo zo stromov so širokými listami, ktoré prinášajú ovocie alebo orechy a ktoré majú v zime väčšinou vegetačný útlm.
(87)
Komisia v záujme jasného stanovenia miery zastupiteľnosti dosiek OSB a rôznych druhov/kategórií preglejky vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje stanovisko k vymedzeniu trhu s doskami OSB.
(88)
Z pripomienok predložených Nemeckom a spoločnosťou KronoGroup, ktorá je jedným z najdôležitejších konkurentov príjemcu pomoci, vyplýva, že príslušný trh s doskami OSB a preglejkou zahŕňa v konečnom použití obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Len pri tomto konečnom použití dosahuje potenciál náhrady medzi doskami OSB a preglejkou viac ako 50 %. Z dôvodu odlišných vlastností materiálu je potenciál náhrady v prípade dopravných prostriedkov (pomer sila/hmotnosť) a pri výrobe nábytku (optické vlastnosti) pomerne nízky (do 20 %). Tieto argumenty a mieru zastupiteľnosti v závislosti od konečného použitia potvrdil aj Jaakko Pöyry vo svojich štúdiách (18).
(89)
Konečné použitia uvedené v bode 88 sú takmer totožné s použitím preglejky z mäkkého dreva (jediný rozdiel spočíva v tom, že preglejka z mäkkého dreva sa na rozdiel od dosiek OSB používa aj v stavebnom priemysle). Zastupiteľnosť dosiek OSB a preglejky z tvrdého dreva však naproti tomu nie je dostatočne veľká na to, aby bolo možné odôvodniť ich priradenie k rovnakému relevantnému trhu.
(90)
Komisia preto definuje relevantný trh, do ktorého patria dosky OSB, ako trh pre dosky OSB a preglejku v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien, ktoré sa do značnej miery kryje s trhom pre dosky OSB a preglejku z mäkkého dreva.
(91)
Drevené dosky sa síce prepravujú cez hranice vo veľkom množstve, ide však o neskladný a ťažký výrobok. Keďže preprava na veľké vzdialenosti je spravidla príliš nákladná, rozsah prepravy bol obmedzený približne na 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky tak možno opísať ako viaceré okruhy, ktoré sa navzájom prelínajú, s príslušným výrobným závodom ako centrom. Keďže sú jednotlivé výrobné závody rozptýlené a prirodzené oblasti dodávky sa v rôznej miere prekrývajú, účinky sa čiastočne presúvajú z jedného okruhu do druhého, takže možno predpokladať, že EHP tvorí pre oba výrobky geograficky relevantný trh (19).
6.3.1.4. Informácie týkajúce sa využívania kapacít
(92)
Podľa bodu 7.7 MSR 1998 nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je miera využívania kapacity príslušného (pod-)sektora za posledných päť rokov v priemere viac ako dva percentuálne body nižšia ako v celom spracovateľskom priemysle. Závažná nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je rozdiel v porovnaní s priemerom spracovateľského priemyslu viac ako päť percentuálnych bodov.
(93)
Podľa poznámky pod čiarou č. 13 MSR 1998 sa musia trhové údaje o využívaní kapacít stanoviť podľa najnižšej úrovne klasifikácie NACE. Komisia zastáva názor, že výroba dosiek OSB a drevotrieskových dosiek spoločnosťami Glunz a OSBD zodpovedá triede NACE 20.20 (výroba dosiek z dyhy, preglejky, latovky a drevotriesky), pretože na výrobu drevotrieskových dosiek, preglejky a dosiek OSB pripadá 81 % celej výroby drevených dosiek v Európe (20). Komisia preto považuje za primerané uplatniť pri hodnotení využívania kapacít triedu NACE 20.20.
(94)
Nemecko predložilo informácie o priemernej miere vyťaženia v rokoch 1994 - 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHS za triedu NACE 20.20 v súvislosti s výrobou drevených dosiek. Tieto údaje, ktoré boli prevzaté zo štúdie nezávislého znalca (21), spĺňajú požiadavky bodu 7.7 MSR, pretože zodpovedajú sektoru na najnižšej úrovni klasifikácie NACE.
(95)
Ako základ na výpočet ročnej kapacity definoval znalec dennú kapacitu (23 hodín) výrobného zariadenia nad 300 dní v roku. Tento základ na výpočet ročnej kapacity stanovil na základe informácií z daného odvetvia a zo svojej vlastnej databázy (Wood-Based Panel Mill Databank), ktoré obsahovali údaje týkajúce sa kapacít jednotlivých závodov a strojov. Stanovené informácie o kapacite (23 hodín/300 dní) zohľadňujú rozdiely medzi typom/vekom stroja a umiestnením závodov.
(96)
Štúdia dospela k záveru, že ročná miera využitia kapacít v rokoch 1994 až 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHP dosahovala v prípade drevotrieskových dosiek 88,8 %, v prípade dosiek OSB 80,4 %, v prípade drevotrieskových dosiek a dosiek OSB spolu 88,8 % a v prípade drevených dosiek spolu (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využitie priemyslu na výrobu drevených dosiek (NACE 20.20) v EHP sa uvádza v tejto tabuľke:
1994
1995
1996
1997
1998
Celková výroba (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Celková kapacita (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Miera využitia
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisia vzala do úvahy aj druhú štúdiu (22), ktorá bola vypracovaná na jej podnet. V tejto druhej štúdii bolo na základe kapacity 22 hodín denne a 345 dní v roku za obdobie 1995 až 1997 stanovené priemerné vyťaženie v miere 81,8 %. Táto štúdia zreteľne vychádza len z priemernej ročnej kapacity moderných zariadení; navyše chýbajú údaje o ostatných rokoch v období 1994 až 1998.
(99)
Podľa bodu 3.1 MSR 1998 používa Komisia na vyhodnotenie pravdepodobného vplyvu na hospodársku súťaž na príslušnom trhu aj údaje z nezávislých externých zdrojov. Ak takéto údaje nie sú k dispozícii, zohľadní príslušné údaje od členských štátov bez obmedzenia. Komisia považuje štúdiu, ktorú predložilo Nemecko, za dostatočne spoľahlivú. Ďalšia štúdia, ktorá neposkytuje úplné informácie, by navyše viedla k rovnakému výsledku.
(100)
V rokoch 1994 až 1998 dosahovala priemerná ročná miera využívania kapacít pre celý spracovateľský priemysel v Únii 81,72 %.
(101)
Komisia preto dospela k záveru, že tento investičný projekt povedie k zvýšeniu kapacity v sektore, v ktorom neexistuje nadbytočná kapacita. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci Kronofrance/Komisia však Komisia musí - ak ako v tomto prípade dospeje k záveru, že nadbytočná štrukturálna kapacita neexistuje - zohľadniť otázku, či ide o trh v poklese.
6.3.1.5. Údaje o skutočnej spotrebe
(102)
S cieľom určiť, či ide o trh v poklese, porovnáva Komisia podľa bodu 3.4 MSR 1998 vývoj skutočnej spotreby príslušných výrobkov (t. j. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mierou rastu celého spracovateľského priemyslu v EHP.
(103)
Podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relevantný trh s výrobkami pokles, ak bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby daného výrobku za posledných päť rokov značne (minimálne 10 %) pod ročným priemerom celého spracovateľského priemyslu v EHP s výnimkou prípadu, ak by zaznamenal výrazný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu tohto výrobku. Trh zaznamenávajúci absolútny pokles je trh, na ktorom bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov negatívna.
(104)
Priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP predstavovala v rokoch 1993 až 1998 (23) spolu 5,78 %.
(105)
Zo štúdie nezávislého znalca (24), ktorá obsahovala údaje o hodnote skutočnej spotreby drevotrieskových dosiek (v miliardách EUR) vyplývajú za obdobie 1993 - 1998 tieto údaje (v čase notifikácie boli za týchto šesť rokov k dispozícii tieto údaje):
V miliardáchEUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Ročná miera rastu
Drevotries-kové dosky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisia konštatuje, že rozdiel v raste (5,78 % v porovnaní so 4,15 %) predstavuje viac ako 10 %. Je to tak aj v tomto prípade, keď boli namiesto toho predložené údaje do roku 1999 (t. j. za obdobie 1994 až 1999), ako to uviedla spoločnosť KronoGroup.
(107)
Nemecko vo svojich pripomienkach odkazuje na bod 7.8 MSR 1998, podľa ktorého trh (ani vtedy, keď je ročná miera rastu nižšia ako ročný priemer celého spracovateľského priemyslu v EHP) nemožno považovať za trh s relatívnym poklesom, ak sa v prípade výrobku zaznamenal výrazný vzostupný trend relatívnej miery rastu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na analýzu, z ktorej vyplýva, že skutočná spotreba drevotrieskových dosiek v rokoch 1973 až 2003 stúpla o 36 % rýchlejšie v porovnaní s pridanou hodnotou v spracovateľskom priemysle.
(108)
Podľa Komisie nie je táto skutočnosť dostatočným dôkazom pre silný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu dopytu po drevotrieskových doskách. Táto podmienka MSR 1998 sa vzťahuje na situáciu, v ktorej bola priemerná ročná miera rastu relevantného trhu za posledných päť rokov síce nízka, ale za posledné roky zaznamenala jasný nárast, ktorý by sa mohol udržať v najbližších rokoch, t. j. krátkodobo, keď sa uskutoční podporovaná investícia. Zabezpečí sa tým, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou bude nízke.
(109)
Analýza sa však opiera o veľmi dlhodobé údaje neumožňujúce prognózu najbližšej budúcnosti, ktorá má väčší význam pre posúdenie vplyvu. Navyše obsahuje údaje až do roku 2003, ktoré v čase pôvodnej notifikácie v roku 2000 neboli k dispozícii.
(110)
Komisia sa preto domnieva, že trh s drevotrieskovými doskami podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relatívny pokles a koeficient hospodárskej súťaže T je pre tento výrobok potrebné stanoviť na hodnotu 0,75.
(111)
V rokoch 1993 až 1998 predstavovala priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP 5,78 %.
(112)
Nemecko vo svojej notifikácii odkazuje na analýzu nezávislého poradcu (25), ktorá obsahuje tieto údaje týkajúce sa hodnoty skutočnej spotreby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien v EHP v rokoch 1993 až 1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Ročná miera rastu
Dosky OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Kategórie preglejok
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Dosky OSB a kategórie preglejok (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V prípade relevantného trhu, ktorého súčasťou sú kategórie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien, tak rozdiel v raste (5,765 % v porovnaní s 5,78 %) nepredstavuje viac ako 10 %. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 tak v prípade relevantného trhu nejde o trh v poklese, preto sa na trh s doskami OSB uplatňuje koeficient hospodárskej súťaže T vo výške 1.
6.3.1.6. Podiely na relevantnom trhu
(114)
Komisia musí pri stanovení koeficientu hospodárskej súťaže podľa bodu 3.6 MSR 1998 preskúmať aj to, či podiel skupiny, do ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD, dosahuje na relevantnom trhu 40 % alebo viac, takže existuje riziko, že poskytnutie pomoci, ktorá by v bežnom prípade bola v príslušnom regióne maximálne prípustná, by viedlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.
(115)
Nemecko predložilo k podielom na trhu skupiny SONAE, materskej spoločnosti podniku TAFISA, ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD na úrovni EHP (27) v rokoch 1999 (pred investíciou) a 2002 (po investícii) tieto údaje:
Trhy s výrobkami
1999 (pred investíciou)
2002 (po investícii)
Drevotrieskové dosky
[…]
[…]
Dosky OSB a kategórie preglejok (28)
[…]
[…]
(116)
Z uvedených údajov vyplýva, že podiel skupiny SONAE na relevantných trhoch v čase notifikácie nepresiahol hodnotu 40 %. Z tohto dôvodu sa stanovené koeficienty hospodárskej súťaže nemusia znižovať.
6.3.2. KOEFICIENT POMER KAPITÁLU/ZAMESTNANOSTI
(117)
Spoločnosť KronoGroup zastávala vo svojich pripomienkach stanovisko, že pracovné miesta, ktoré boli presunuté dôsledku zatvorenia závodu spoločnosti Glunz na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenbergu, by sa pri určovaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv (oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadniť. Ich zohľadnenie by bolo podľa stanoviska spoločnosti KronoGroup v rozpore so stanoveným cieľom MSR 1998, ktorým je vytvoriť v tejto oblasti pracovné miesta pre miestnych obyvateľov.
(118)
Termín „vytváranie pracovných miest“ v zmysle MSR 1998 je potrebné chápať v súvislosti s podporovanou oblasťou, pretože tento projekt prispeje prostredníctvom vytvorenia pracovných miest v tejto oblasti k regionálnemu rozvoju. Javí sa preto ako oprávnené uznať nové pracovné miesta, ktoré boli vytvorené pre príslušnú oblasť, za „vytvorené pracovné miesta“. Vytváranie pracovných miest v podporovanej oblasti na základe účinkov presahovania je okrem toho pre túto oblasť nepochybne prínosom, ak sa voľné miesta obsadia zamestnancami, ktorí dochádzajú z okolitých oblastí (v tomto prípade ide o nepodporovanú oblasť v rovnakom členskom štáte), čím sa dosiahne hlavný cieľ regionálnej pomoci.
(119)
Komisia preto tieto pracovné miesta zohľadní pri určovaní koeficientov pomer kapitálu/zamestnanosti a regionálny vplyv tohto investičného projektu.
(120)
MSR 1998 obsahuje koeficient pomer kapitál/zamestnanosť, pomocou ktorého sa maximálna intenzita pomoci upraví tak, aby boli zvýhodnené tie projekty, ktoré prostredníctvom vytvorenia relatívne vyššieho počtu nových priamych pracovných miest účinne prispejú k zníženiu nezamestnanosti.
(121)
Rôzne koeficienty pre pomer kapitál/zamestnanosť sú uvedené v bode 3.10. číslo 2 MSR 1998. V tomto prípade sa pomocou celkovej investície vo výške 199 400 000 EUR vytvorí 355 pracovných miest. Vzniká tak pomer 561 700 EUR na pracovné miesto, takže koeficient „I“ pre úpravu maximálne prípustnej intenzity pomoci je 0,8.
6.3.3. KOEFICIENT REGIONÁLNEHO VPLYVU (M)
(122)
Koeficient regionálneho vplyvu zohľadňuje pozitívne vplyvy podporovanej novej investície na hospodárstvo príslušnej podporovanej oblasti. Vytvorenie pracovných miest možno použiť na meranie prínosu projektu na rozvoj danej oblasti. Prostredníctvom investície s vysokým podielom kapitálu možno vytvoriť značný počet nepriamych pracovných miest v príslušnej podporovanej oblasti a v prípadných susedných podporovaných oblastiach. Pod vytváraním pracovných miest je v tejto súvislosti potrebné chápať pracovné miesta, ktoré boli priamo vytvorené na základe tohto projektu, ako aj pracovné miesta, ktoré vytvorili priami dodávatelia a odberatelia na základe tejto oprávnenej investície.
(123)
Nemecko uviedlo v čase notifikácie zo 7. augusta 2000 počet nepriamych pracovných miest, ktoré vznikli na základe investície po dokončení centra na spracovanie dreva, a to celkovo 520, a rozdelilo ich podľa potrieb jednotlivých výrobných oblastí:
Výroba dosiek OSB:
nepriame pracovné miesta
Výroba dosiek OSB:
pomocné sily
Výroba drevotries-kových dosiek:
nepriame pracovné miesta
Výroba drevotries-kových dosiek:
pomocné sily
Spolu
Spracovanie dreva
61
11
70
12
154
Preprava dreva do závodu
42
8
77
14
141
Preprava lepidla do závodu
5
8
13
Preprava paliva do závodu
2
3
5
Preprava melanínového papiera
1
1
Preprava zo závodu k zákazníkovi
50
9
76
14
149
Služby (údržba, oprava zariadení)
17
3
17
3
40
Upratovacie práce treťou stranou
5
5
10
Ubytovanie, spotrebný tovar pre zamestnancov
2
5
7
Spolu
184
31
262
43
520
(124)
Očakávaný počet novovzniknutých pracovných miest sa vypočítal takto:
(125)
Podľa Nemecka je dodávka materiálu do závodov a konečných výrobkov zákazníkom najdôležitejším zdrojom nepriamych pracovných miest s počtom 309, ktoré vznikli v oboch výrobných oblastiach.
(126)
Odhadovaná výroba približne […] m3 výrobkov z dosiek OSB má viesť k odbytu približne […] m3. Na výrobu jedného metra kubického hotového výrobku sa spotrebuje približne […] m3 dreva, čo predstavuje spotrebu dreva približne […] m3 za rok. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na […] t a ročná spotreba palív na […] t.
(127)
Surovinu na výrobky z dosiek OSB tvorí na 100 % drevo, ktoré sa vyrúbe v okruhu asi 100 km v okolí závodu. Denná spotreba dreva v závodoch sa odhaduje na […] m3, ktoré sa prepravuje v nákladných vozidlách s kapacitou […] m3. Na 2 denné jazdy a kapacitu […] m3 je potrebných 39 nákladných vozidiel a 39 vodičov, 8 pomocných síl a 3 mechanici, čo je spolu 50 nepriamo vzniknutých pracovných miest. Komisia sa však domnieva, že zamestnávanie pomocných pracovných síl nezodpovedá definícii pracovných miest podľa bodov 3.7 a 7.5 MSR 1998 (29). Z tohto dôvodu môže uznať len 42 nepriamo vzniknutých pracovných miest na prepravu materiálu do závodov.
(128)
Predpokladaný odbyt […] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval […] m3 výrobkov OSB na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou […] m3. Na 46 jázd denne je potrebných 46 vodičov, 9 pomocných síl a 4 mechanici, čo by zároveň viedlo k nepriamemu vytvoreniu 59 nových pracovných miest. Bez pomocných síl by tak vzniklo 50 nepriamo vytvorených pracovných miest potrebných na prepravu hotových výrobkov zákazníkom.
(129)
Výrobná kapacita závodu na výrobu drevotrieskových dosiek sa odhaduje asi na […] m3 surových drevotrieskových dosiek a […] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Predaj by mal dosiahnuť […] m3 surových drevotrieskových dosiek a […] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Rozdiel medzi predpokladanou kapacitou a odhadom dopytu vyplýva zo skutočnosti, že značná časť drevotrieskových dosiek sa povrchovo upravuje. Celkový dopyt po dreve sa uvádza na […] m3 ročne. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na […] t a ročná spotreba palív na […] t.
(130)
Aj v prípade drevotrieskových dosiek sa drevo do závodu dopravuje z okruhu približne 100 km. Denná spotreba sa odhaduje na […] m3 guľatiny, […] m3 drevených obalov a […] m3 štiepky. Prepravná kapacita sa v prípade guľatiny odhaduje na […] m3 a v prípade drevených obalov a štiepky na […] m3. To predstavuje 72 denných jázd s potrebou 72 vodičov a 14 pomocných síl, ako aj 5 mechanikov, čo by spolu predstavovalo 91 nepriamo vytvorených pracovných miest. Ak sa odpočítajú pomocní pracovníci, vytvorí sa v oblasti dodávky materiálu do závodu na výrobu drevotrieskových dosiek 77 pracovných miest.
(131)
Predpokladaný predaj […] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval […] m3 drevotrieskových dosiek na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou […] m3. Ak od uvedených 71 vodičov, 14 pomocných síl a 5 mechanikov odpočítame pomocné sily, možno na prepravu hotových výrobkov zákazníkom uznať 76 nepriamo vytvorených pracovných miest.
(132)
Nemecko neuviedlo nijaké informácie k 19 nepriamym pracovným miestam, ktoré sa majú vytvoriť v oblasti prepravy lepidla, palív a melamínového papiera do oboch závodov. Komisia však tento počet považuje za reálny.
(133)
Komisia tak vychádza z predpokladu, že v oblasti dopravy bude možné nepriamo vytvoriť celkovo 264 pracovných miest.
(134)
Spracovanie dreva je druhým najdôležitejším zdrojom nepriameho vytvárania pracovných miest v počte 251 dní za rok.
(135)
Na výrobu dosiek OSB je potrebné denné množstvo dreva v počte […] m3, z ktorého sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na mechanické spracovanie […] m3 je potrebných 25 skupín, na každú z nich pripadajú 2 strojníci a 2 pracovníci na spracovanie dreva, ako aj jeden pomocný pracovník na 6 skupín; každá skupina má dennú kapacitu […] m3, na čo je potrebných 54 pracovných miest. Na manuálne spracovanie […] m3 je potrebných 13 lesných robotníkov s dennou kapacitou […] m3 na osobu. Podľa Nemecka vzniká okrem 67 nepriamo vytvorených pracovných miest 13 pracovných miest pre pomocné sily, takže celkový počet pracovných miest dosahuje hodnotu 80. Zo 67 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 61 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.
(136)
Na výrobu drevotrieskových dosiek je potrebné denné množstvo […] m3 dreva, z čoho sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na základe rovnakých výpočtov, ako pre činnosti v oblasti lesného hospodárstva na výrobu dosiek OSB dospelo Nemecko k počtu 41 nepriamo vytvorených pracovných miest vrátane 5 miest pre pomocné sily. Zo 41 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 32 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.
(137)
Pri dennom množstve […] m3 drevených obalov vychádza Nemecko z predpokladu, že v oblasti výrubu dreva, jeho prepravy a rozdelenia podľa veľkosti vznikne nepriamo 36 pracovných miest, 7 pracovných miest vznikne pre pomocné sily a 7 pracovných miest v oblasti nákupu materiálu, logistiky atď. Zo 43 nepriamo vytvorených pracovných miest však len 38 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach.
(138)
Pri činnostiach v oblasti lesného hospodárstva sa tak podľa Komisie nepriamo vytvorí celkovo 131 pracovných miest.
(139)
Nemecko neposkytlo nijaké informácie o vytvorení 51 pracovných miest a o 6 pomocných silách v odvetví služieb ani o ubytovaní a spotrebnom tovare. Keďže niektoré pracovné miesta si oba závody môžu rozdeliť, Komisia považuje za reálny počet len 45 nepriamo vytvorených pracovných miest.
(140)
Celkový počet pracovných miest nepriamo vytvorených v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, dosahuje spolu počet 440. S výnimkou nepriamych pracovných miest, ktoré sú len zabezpečené, by tak celkový počet nepriamo vzniknutých pracovných miest predstavoval počet 407. V porovnaní s 355 priamo vytvorenými pracovnými miestami prevyšuje podiel v oboch prípadoch (440, resp. 407) 100 %, preto je koeficient regionálneho vplyvu (M) stanovený na 1,5.
6.3.4. MAXIMÁLNA PRÍPUSTNÁ INTENZITA POMOCI PRE INVESTIČNÝ PROJEKT
(141)
Maximálna prípustná intenzita pomoci sa podľa bodu 3.10 MSR 1998 vypočíta podľa vzorca R × T × I × M (30).
(142)
Keďže koeficient hospodárskej súťaže T sa pri oboch príslušných výrobkov odlišuje (v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1 a v prípade drevotrieskových dosiek 0,75), je potrebné určiť, ako vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý projekt. MSR 1998 neuvádza v tejto súvislosti nijaké vysvetlenie.
(143)
V podobnom prípade, ktorý takisto spadá do MSR 1998 a ktorý sa týkal dvoch výrobkov s rôznymi koeficientmi hospodárskej súťaže (vec C 15/06 - Pilkington (31)) Komisia konštatuje, že vyváženie oboch koeficientov hospodárskej súťaže na základe ich jednotlivého podielu na investíciách pre oba výrobky by bolo umelé, pretože daný projekt sa skladal z jedného úplne integrovaného závodu. Komisia preto na takéto vyváženie skúmala vzťah medzi vytvorenými kapacitami pre oba výrobky.
(144)
Tento projekt sa týka, ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, dvoch vzájomne prepojených závodov (závodu na výrobu dosiek OSB a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek), ktoré sú prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry a spoločnej správy. Oprávnené náklady možno rozdeliť podľa oboch závodov. V tomto prípade tak na rozdiel od rozhodnutia vo veci Pilkington možno na základe pomeru oprávnených investičných nákladov na oba výrobky vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže.
(145)
Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania ako tretiu možnosť na vyváženie rôznych koeficientov hospodárskej súťaže oboch výrobkov navrhuje, aby sa v tejto súvislosti použil hrubý zisk (32) oboch výrobných zariadení. Podľa Nemecka by sa tým zabezpečilo, že prínos oboch príslušných výrobkov by sa zohľadnil v hospodárskom výsledku.
(146)
V závislosti od konkrétneho postupu bude kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý investičný projekt predstavovať 0,86 (výpočet na základe pomeru kapacít (33)), 0,85 (výpočet na základe pomeru investičných nákladov (34)) alebo 0,92 (výpočet na základe pomeru hrubého zisku (35)).
(147)
Keďže zvyšné dva koeficienty potrebné na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci predstavujú 0,8 (pomer kapitál/zamestnanosť, I) a 1,5 (regionálny vplyv, M), podľa bodu 3.10 MSR 1998 tak podľa vzorca R × T × I × M vyplýva maximálne prípustná intenzita pomoci 36,12 %, 35,70 %, resp. 38,64 %. V dôsledku toho je intenzita pomoci vo výške 35 %, ktorú oznámilo Nemecko, v každom prípade zlučiteľná s MSR 1998.
(148)
Je preto potrebné určiť, na základe akého postupu sa má vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže. Postup, ktorý navrhuje Nemecko (a ktorý vedie k najvýhodnejšiemu výsledku), sa však musí v každom prípade zamietnuť, pretože vychádza z údajov z roku 2004, ktoré v čase notifikácie neboli k dispozícii.
6.3.5. NIJAKÝ PRÍKAZ NA VRÁTENIE POMOCI
(149)
Je potrebné pripomenúť, že Nemecko už príjemcom pomoci poskytlo pomoc v celkovej výške […] EUR (zo schválenej celkovej sumy vo výške 69 797 988 EUR).
(150)
Spoločnosť KronoGroup vo svojich pripomienkach zastávala názor, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999.
(151)
Príkaz na vrátenie pomoci je mimoriadne opatrenie, ktoré môže Komisia prijať len v prípade, že boli splnené špecifické podmienky stanovené v článku 11 nariadenia (ES) č. 659/1999. Spoločnosť KronoGroup neuviedla nijaké presvedčivé argumenty, že tieto podmienky boli splnené; v každom prípade by príkaz na vrátenie pomoci nebol v tomto prípade vhodný.
VII. ZÁVER
(152)
Komisia skonštatovala, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Intenzita pomoci 35 %, ktorú uplatnilo Nemecko, je však zlučiteľná s MSR 1998. V dôsledku toho možno predmetnú pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
VYDALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc Nemecka v prospech spoločností Glunz AG a OSB Deutschland GmbH vo výške 69 797 988 EUR je podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ zlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.
V Bruseli 23. marca 2011