ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 8. února 2012
o státní podpoře SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09), kterou Švédsko poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB
(oznámeno pod číslem C(2012) 546)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/293/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s výše uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 26. května 2009, zaevidovaným dne 16. června 2009, Komise obdržela stížnost ohledně údajné státní podpory pro společnost Hammar Nordic Plugg AB tím, že obec Vänersborg (Vänersborgs kommun) prodala veřejný majetek pod tržní cenou.
(2)
Dne 27. října 2009 postoupila Komise nedůvěrné znění stížnosti vnitrostátním orgánům. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 30. listopadu 2009, zaevidovaným téhož dne.
(3)
Dne 9. března 2010 si Komise vyžádala další informace, Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 20. dubna 2010.
(4)
Dne 11. května 2010 Komise obdržela informace, jež poskytla společnost Chips AB.
(5)
Dopisem ze dne 27. října 2010 oznámila Komise Švédsku rozhodnutí zahájit ohledně podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „SFEU“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k podpoře podaly připomínky.
(6)
Dopisem ze dne 23. listopadu 2010 požádalo Švédsko o prodloužení lhůty k podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení.
(7)
V dopisech ze dne 15. a 17. prosince 2010 předložily švédské orgány Komisi své připomínky. Společnost Hammar Nordic Plugg AB poskytla Komisi své připomínky dopisem ze dne 22. ledna 2011.
(8)
Dne 1. února 2011 Komise zaslala připomínky společnosti Hammar Nordic Plugg AB švédským orgánům k vyjádření.
(9)
Dne 1. června 2011 zaslala Komise další žádost o informace. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 29. června 2011 a další upřesňující informace poskytlo v e-mailech dne 12. září a 30. září 2011.
(10)
Dne 6. června 2011 zaslala Komise společnosti Chips AB dotazník. Společnost na něj neodpověděla přímo, nicméně poskytla určité informace švédským orgánům, jež je použily ve svém upřesňujícím mailu ze dne 12. září 2011.
(11)
Dne 19. října 2011 se konalo jednání mezi útvary Komise a zástupci společnosti Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Dne 3. listopadu 2011 poskytla společnost Hammar Nordic Plugg AB Komisi prostřednictvím elektronické pošty další informace. Dne 4. listopadu 2011 předala Komise tyto informace švédským orgánům, které k nim podle svého vyjádření ze dne 28. listopadu 2011 neměly připomínky.
2. POPIS
2.1 Příjemce podpory a zúčastněné strany
(13)
Příjemce podpory je akciová společnost Hammar Nordic Plugg AB (dále jen „Hammar“), jež se zabývá pronájmem a správou nemovitostí. Hammar má sídlo v Trollhättanu v kraji Västra Götaland a je ve 100 % vlastnictví své mateřské společnosti Hammar Nordic Fastigheter AB, kterou vlastní soukromá osoba Anders Hammar (4).
(14)
Obec Vänersborg (dále jen „obec“) se nachází v kraji Västra Götaland poblíž norských hranic. Podle mapy regionální podpory Švédska na období 2007-2013 neleží Vänersborg v podporované oblasti.
(15)
Fastighets AB Vänersborg (dále jen „FABV“) je realitní společnost zcela vlastněná obcí.
(16)
Společnost Topp Livsmedel (dále jen „Topp“) byla součástí společnosti Chips AB (5) patřící do mezinárodní skupiny Orkla ASA (dále jen „Orkla“).
(17)
Nemovitost, jíž se opatření podpory týká (dále jen „závod“), zahrnuje dva pozemky, výrobní zařízení, movitý majetek a práva duševního vlastnictví (např. ochranné známky). Nachází se v Brålandě, malé vesnici v rámci obce Vänersborg. Společnost Topp se zhruba 30 zaměstnanci produkovala v závodě do roku 2007 zmrazenou zeleninu.
2.2 Shrnutí opatření
(18)
Dopisem ze dne 26. května 2009 obdržela Komise stížnost ohledně údajného poskytnutí státní podpory na základě prodeje veřejného majetku (závodu) pod tržní cenou.
(19)
V případu platí tyto skutečnosti: na konci roku 2007 oznámila společnost Chips AB ukončení výroby v podniku Topp a zahájila proces prodeje závodu.
(20)
Dne 13. února 2008 odkoupila závod od Chips AB - prostřednictvím FABV - obec za 17 milionů SEK(1,7 milionu EUR) (6).
(21)
Ve stejný den, 13. února 2008, uzavřela FABV dvě smlouvy s Hammar. U první z nich se jednalo o nájemní smlouvu, na jejímž základě pronajala FABV celý závod společnosti Hammar (7). Druhá smlouva obsahovala opci, podle níž měla společnost Hammar právo koupit závod od FABV za pevně stanovenou cenu 8 milionů SEK(0,8 milionu EUR) kdykoliv v průběhu dvouletého období mezi 1. březnem 2008 a 28. únorem 2010. Hammar tuto opci využila a získala závod od FABV za uvedenou pevnou cenu dne 11. srpna 2008.
(22)
Na základě smlouvy ze dne 1. března 2008 pronajala společnost Hammar většinu závodu místním podnikatelům, přičemž výše nájemného (8) přesahovala nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar. Místní podnikatelé podmiňovali podepsání nájemní smlouvy opcí na nákup závodu v budoucnu, pokud by se společnost Hammar stala jeho vlastníkem. Opční smlouva, podepsaná týž den, umožňovala místním podnikatelům získat závod za 40 milionů SEK(4 miliony EUR).
(23)
Dne 2. září 2008 uzavřela společnost Hammar smlouvu s místními podnikateli o prodeji závodu za dohodnutou cenu 40 milionů SEK.
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(24)
Komise důvodně domnívala, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, a proto dne 27. října 2010 zahájila ohledně této transakce formální vyšetřovací řízení (9).
(25)
Švédské orgány a Hammar předložily k zahájení formálního vyšetřovacího řízení své připomínky.
(26)
Švédské orgány zastávají stanovisko, že prodej závodu společnosti Hammar státní podporu nepředstavuje. Trvají na tom, že jediným cílem obce při nákupu závodu prostřednictvím FABV bylo zachování výroby a pracovních míst. Jelikož obec neměla v úmyslu sama závod provozovat, bylo vybráno řešení, jež navrhla společnost Hammar, tj. nájemní smlouva s kupní opcí. Švédské orgány rovněž podotýkají, že opce poskytnutá společnosti Hammar vyžadovala kapitálovou injekci z rozpočtu obce společnosti FABV ve výši 9 milionů SEK (0,9 milionu EUR) na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila.
(27)
Hammar argumentuje, že FABV koupila závod od Chips AB za příliš vysokou cenu, což by mohlo zahrnovat státní podporu ve prospěch společnosti Orkla. Dále Hammar tvrdí, že závod byl od FABV odkoupen za tržních podmínek a prodej neovlivnil obchod mezi členskými státy ani nevedl k narušení hospodářské soutěže.
(28)
Na podporu svých tvrzení předložila Hammar ocenění ex post (s datem 20. ledna 2011) hodnoty závodu, které provedla společnost PricewaterhouseCoopers (dále jen „zpráva PwC“). Podle zprávy PwC je stupeň nejistoty při odhadování tržní ceny u tohoto typu nemovitostí natolik vysoký, že lze říci, že daná cena splňovala tržní podmínky při každém prodeji závodu (tj. když jej FABV kupovala od Chips AB, při jeho pozdějším prodeji společnosti Hammar a konečně i tehdy, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům). Především pokud jde o prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar a poté místním podnikatelům, byla podle zprávy zaplacena tržní cena - vzhledem k finančním podmínkám v obou nájemních smlouvách (tj. mezi FABV a Hammar na jedné straně, a mezi Hammar a místními podnikateli na straně druhé).
(29)
Hammar při jednání s útvary Komise dne 19. října 2011 a ve svém podání dodatečných informací ze dne 3. listopadu 2011 tvrdila, že v době, kdy se obec a Hammar dohodly, že Hammar bude mít opci na nákup závodu za 8 milionů SEK, nebyly podány žádné jiné nabídky, a proto je třeba považovat uvedenou cenu za tržní cenu bez ohledu na případné cenové odhady, jež musí být beztak chápány jako hypotetické.
(30)
Dne 3. listopadu 2011 předložila Hammar Komisi zprávu, kterou vypracovala společnost Copenhagen Economics A/S (10) (dále jen „Copenhagen Economics“) a jež pojednává o tom, jak nákup závodu ze strany FABV od Chips AB a jeho další prodej společnosti Hammar mohl ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zpráva dochází k závěru, že první transakce mohla ovlivnit obchod uvnitř Unie, jelikož prodejce Chips AB je mezinárodní podnik (finská dceřiná společnost v rámci norské skupiny Orkla), na jehož aktivity se vztahuje hospodářská soutěž v mezinárodním měřítku. Naproti tomu zpráva uvádí, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar podle zprávy vůbec nebo jen v nevýznamné míře ovlivnil obchod uvnitř Unie, jelikož Hammar působí pouze na místní úrovni a na relevantních trzích nemá mezinárodní konkurenty.
4. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
4.1 Existence státní podpory
(31)
Otázku, zda prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, je třeba posoudit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(32)
Komise podotýká, že příjemce podpory, tj. Hammar, je považován za podnik, jelikož vykonává hospodářskou činnost - poskytuje na trhu služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související.
(33)
Transakci provedla obec prostřednictvím FABV. FABV je ve 100 % vlastnictví obce, jež ze svého běžného rozpočtu kryje její případné ztráty. Vedení FABV tvoří členové obecní rady Vänersborgu. Rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou tudíž přičitatelná státu. Pokud mají tato rozhodnutí ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky. Kromě toho se obec této transakce zcela jasně zúčastnila, jelikož opce udělená společnosti Hammar vyžadovala od obce ve prospěch FABV kapitálovou injekci ve výši 9 milionu SEK na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila. Na základě těchto skutečností Komise dospívá k závěru, že prodej závodu společnosti Hammar zahrnoval státní prostředky.
(34)
Jelikož transakce zvýhodnila určitý podnik (tj. Hammar), je třeba opatření považovat za selektivní.
(35)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř Unie a Evropského hospodářského prostoru (dále jen „obchod uvnitř EHP“) ve smyslu judikatury Soudního dvora Evropské unie v oblasti státních podpor. Ve zprávě vypracované společností Copenhagen Economics (viz 30. bod odůvodnění) je tvrzení, že selektivní výhoda vyplývající z prodeje závodu společnosti Hammar obchod neovlivnila vůbec nebo jen v nevýznamné míře, podloženo argumentem, že Hammar působí pouze na místním trhu s nemovitostmi. Případný vliv na obchod se však neodvíjí od toho, zda je určitý příjemce podpory činný v mezinárodním či pouze vnitrostátním měřítku, nýbrž závisí na tom, zda zboží či služby, s nimiž příjemce podpory obchoduje, jsou nebo mohou být předmětem obchodu uvnitř Unie (11). Toto kritérium je v této věci splněno, jelikož služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související jsou předmětem obchodu a investic uvnitř Unie, což potvrzuje i skutečnost, že dřívější vlastník závodu (Chips AB) je dceřiná společnost se sídlem ve Finsku patřící do skupiny Orkla, jež působí v mezinárodním měřítku. To dokazuje, že existuje přeshraniční zájem o dané aktivum (tj. závod), u něhož se navíc nejedná o prázdný pozemek, ale o funkční závod na výrobu zmrazených potravin.
(36)
Proto zastává Komise stanovisko, že byť Hammar působí pouze na místní úrovni, jde o podnik činný na trhu, na němž nelze vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP vyloučit. Argumenty, jež Hammar předložila, proto pro Komisi nejsou důvodem upustit od svého předběžného posouzení tohoto kritéria v rozhodnutí o zahájení řízení.
(37)
Při definování státní podpory je proto třeba zvážit pouze jedno kritérium, čili zjistit, zda prodej závodu ze strany FABV zvýhodnil společnost Hammar. Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že FABV prodala závod společnosti Hammar za cenu nižší, než činí jeho tržní hodnota, což by soukromý investor pravděpodobně neučinil. Tímto způsobem tak byla společnost Hammar zvýhodněna.
(38)
V této věci jde o prodej určitých aktiv ve veřejném vlastnictví soukromému podniku. Část aktiv představují nemovitosti (pozemky a budovy). Pro posouzení existence státní podpory v těchto případech uplatňuje Komise své sdělení o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (12) (dále jen „sdělení“). U ostatních typů aktiv, jichž se prodej týká, uplatňuje Komise zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, tzn. posuzuje, zda veřejnoprávní prodejce jednal jako soukromý investor v tržním hospodářství. Jelikož se však uvedené sdělení zakládá na stejném testu soukromého investora, bude Komise podle něj pro větší jasnost posuzovat celou transakci (13).
(39)
V souladu s bodem 1 oddílu II sdělení je existence státní podpory pro kupujícího automaticky vyloučena v případě prodeje, který následuje „po dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou, a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku.“ Z informací, které Komise shromáždila, nevyplývá, že by FABV před prodejem závodu uspořádala nabídkové řízení, proto není možné existenci státní podpory na základě tohoto důvodu automaticky vyloučit.
(40)
Hammar tvrdí, že cena 8 milionů SEK odpovídá tržní hodnotě závodu, jelikož v době uzavření smlouvy o opci neexistovaly žádné další nabídky. Komise však konstatuje, že prodej závodu ze strany obce nebyl transparentní a otevřený dalším zájemcům. Proto Komise nemůže z prodejní ceny vyvozovat žádné závěry o skutečné tržní ceně (14). Komise dále poznamenává, že FABV koupila závod za 17 milionů SEK dne 13. února 2008 a že v týž den souhlasila s tím, že společnosti Hammar bude poskytnuta opce k nákupu závodu za mnohem nižší cenu 8 milionů SEK.
(41)
V oddíle II bodu 2 písm. a) sdělení se stanoví, že uskuteční-li se prodej bez nepodmíněného nabídkového řízení, „mělo by být před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění jedním nebo více nezávislými majetkovými odhadci, aby byla stanovena tržní hodnota na základě obecně uznávaných tržních ukazatelů a oceňovacích norem.“ Komise konstatuje, že FABV před jednáními o prodeji žádné nezávislé ocenění závodu nepožadovala.
(42)
Přestože nebylo uspořádáno otevřené a nepodmíněné nabídkové řízení ani nebylo před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění závodu, jsou k dispozici další informace, z nichž lze tržní cenu závodu v okamžiku, kdy jej FABV prodávala společnosti Hammar, vyvodit.
(43)
Když byl závod na konci roku 2007 nabídnut k prodeji, pověřila Chips AB společnost Colliers International (15) vypracováním memoranda k prodeji závodu. Colliers International uvedla jako prodejní cenu 27 milionů SEK(2,7 milionu EUR) za samotnou nemovitost, tzn. bez movitého majetku a práv duševního vlastnictví. Jak je již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, má Komise za to, že se jedná o přiměřený odhad tržní ceny, jelikož i) tento odhad byl proveden před jednáními o prodeji, ii) objednala si ho Chips AB v souvislosti s prodejem závodu, tzn. v kontextu, kdy Chips AB zjevně nemohlo jít o nic jiného než o získání správného odhadu tržní ceny, iii) posouzení provedla třetí strana, jež byla nezávislá jak na prodejci, tak na kupujícím, a iv) Colliers International má v odvětví nemovitostí rozsáhlé zkušenosti. Hammar však předběžné stanovisko Komise o nezávislosti odhadu zpochybňuje, jelikož si jej objednal prodejce. Hammar se rovněž domnívá, že odhady Colliers International nebyly, vezme-li se v úvahu situace závodu v době prodeje, realistické (např. Colliers International vycházela pouze z 10 % míry neobsazenosti).
(44)
Dalším možným ukazatelem tržní ceny závodu je ocenění, jež v červnu 2008 provedla společnost Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (dále jen „Swedbank“). Toto ocenění si objednali místní podnikatelé, kteří později závod koupili, a to za účelem úvěru zamýšleného na pořízení závodu. Swedbank odhadla tržní cenu závodu na 30 milionů SEK(3 miliony EUR), i když prostory, jež byly oceňovány, byly menší než rozloha celého závodu (17). Swedbank vycházela z 35 % neobsazenosti, další předpoklady byly srovnatelné s předpoklady Colliers International.
(45)
Zpráva PwC obsahuje řadu odhadů tržní hodnoty závodu v závislosti na okamžiku jeho prodeje. Ve zprávě se např. uvádí, že hodnota závodu v okamžiku, kdy jej Chips AB prodávala FABV, činila cca 9 milionů SEK, zatímco když si jej Hammar ve stejný den (13. února 2008) od FABV pronajímala, byla jeho cena cca 5,5 milionu SEK(0,55 milionu EUR). Zpráva PwC obsahuje třetí odhad tržní hodnoty závodu v okamžiku, kdy jej Hammar pronajímala místním podnikatelům (dne 1. března 2008). Tato hodnota dosahuje přibližně 21 milionů SEK(2,1 milionu EUR).
(46)
Komise v prvé řadě konstatuje, že zpráva PwC poskytuje různé číselné údaje o tržní hodnotě závodu v průběhu krátké doby. Jelikož tržní cena nemovitostí bývá z krátkodobého hlediska poměrně stabilní (s výjimkou mimořádných okolností), má Komise silné pochybnosti o některých odhadech ve zprávě PwC, a to zejména s ohledem na skutečnost, že všechny transakce byly provedeny ve velmi krátké době.
(47)
Pokud jde o první dva odhady hodnoty závodu ve zprávě PwC (9 milionů SEK, resp. 5,5 milionu SEK), Komise je považuje ve srovnání s odhady Colliers International a Swedbank ze stejné doby za nerealistické. Pokud jde o odhad 5,5 milionu SEK, Komise na jednu stranu poznamenává, že PricewaterhouseCoopers vychází při svém odhadu z peněžních toků v podobě nájemného, které Hammar platí za závod společnosti FABV. PwC přesto sama uznává, že toto nájemné je velmi nízké v porovnání s výnosy za srovnatelný průmyslový závod. Ještě nápadnější je pak srovnání s nájemným, které Hammar požaduje od místních podnikatelů o pouhých několik dní později a které je přibližně sedmkrát vyšší (viz poznámky pod čarou 7 a 8). S ohledem na tyto skutečnosti dospívá Komise k závěru, že nájemné, které platila společnost Hammar, bylo nižší než tržní nájemné. Komise se tudíž domnívá, že ocenění na 5,5 milionu SEK, jež vychází z odhadu příjmů z nájemného, které je nižší než tržní nájemné, neodráží skutečnou hodnotu závodu. Na druhou stranu vychází ocenění na 9 milionů SEK z předpokladu, že neobsazenost bude v prvních dvou letech vlastnictví činit 100 %, poté se ve třetím roce sníží na 75 %, ve čtvrtém roce na 50 % a pak se ustálí na 60 % po zbytek období, na které se ocenění vztahuje. V odhadu neobsazenosti se však nepřihlíží ke skutečnosti, že v okamžiku prodeje bylo známo, že místní podnikatelé jsou připraveni si závod pronajmout. Za cenu závodu je pak tedy třeba považovat cenu závodu s nájemcem.
(48)
Podle třetího odhadu ve zprávě PwC činí tržní cena závodu v okamžiku, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům, cca 21 milionů SEK, přestože prostory, jichž se odhad týká, jsou o něco menší než rozloha celého závodu (viz poznámka pod čarou 17). Tento odhad je založen na vesměs stejné metodě jako odhady Colliers International a Swedbank a vychází zejména z podmínek v nájemní smlouvě mezi společností Hammar a místními podnikateli, tj. podmínek v nájemní smlouvě platné v okamžiku prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že podmínky smlouvy byly pravděpodobně tržní, a to zejména z toho důvodu, že byly dohodnuty mezi dvěma soukromými tržními subjekty, kteří v tomto ohledu měli patrně pouze ekonomicky racionální důvody. Komise má tudíž za to, že třetí odhad tržní ceny závodu ve zprávě PwC je přiměřený.
(49)
Bez ohledu na to, který odhad tržní ceny závodu (Colliers International, Swedbank či třetí odhad ve zprávě PwC) bude vybrán, je proto jasné, že cena 8 milionů SEK, za kterou FABV prodala závod společnosti Hammar, byla mnohem nižší, než činila tržní cena, a společnost Hammar tudíž zvýhodnila.
(50)
Jelikož jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise dospívá k závěru, že posuzované opatření představuje státní podporu, jež je navíc protiprávní, jelikož byla příjemci poskytnuta bez předchozího schválení Komisí.
(51)
Výhoda pro příjemce podpory odpovídá rozdílu mezi cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), a tržní cenou závodu.
(52)
Při stanovování tržní ceny bude Komise posuzovat možné alternativy a odhady, jež jsou k dispozici, konkrétně: i) 17 milionů SEK, jež FABV společnosti Chips AB dne 18. února 2008 skutečně zaplatila, ii) 40 milionů SEK, jež místní podnikatelé skutečně zaplatili společnosti Hammar, iii) 27 milionů SEK, což byl odhad Colliers International před prodejem, iv) 30 milionů SEK, což byl odhad Swedbank v červnu 2008, a v) 21 milionů SEK, což je odhad ze zprávy PwC.
(53)
Komise se domnívá, že cena 17 milionů SEK, kterou FABV zaplatila společnosti Chips AB v okamžiku nákupu závodu, není přesvědčivým důkazem tržní ceny. Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že Chips AB akceptovala cenu, jež byla nižší než odhadovaná tržní cena, jelikož chtěla zabránit poškození pověsti podniku, k němuž by došlo při uzavření závodu a následné ztrátě pracovních míst. Mimo to chtěla Chips AB využít možnosti rychlého prodeje, aby mohla uzavřít provoz Topp. Soukromý tržní subjekt, který nemá tato omezení (jež jsou pro Chips AB specifická), by požadoval vyšší cenu. Z těchto důvodů Komise nepovažuje za nutné odpovídat na argumenty společnosti Hammar (shrnuté ve 27. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí), které se navíc týkají okolnosti, která není součástí formálního vyšetřování.
(54)
Komise rovněž na základě informací, které v průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržela, konstatovala, že částka ve výši 40 milionů SEK, jež byla dohodnuta s místními podnikateli, se nejeví jako nejlepší měřítko pro tržní cenu závodu, jelikož podnikatelé financovali tento dohodnutý obnos částečně z bankovního úvěru a částečně z úvěru, který jim poskytla sama společnost Hammar. Vysoký podíl, který má na financování prodejce (jenž je v rámci transakce zároveň i věřitelem), a s tím spojené úvěrové riziko, které pro něj vyplývá, nepodporují argument, že nominální cena 40 milionů SEK představuje skutečnou ekonomickou hodnotu závodu. Nominální cena, jež byla v této transakci zaplacena, proto není přesvědčivým důkazem pro cenu, která by byla za závod zaplacena za tržních podmínek. Přesto jde o další náznak toho, že cena 8 milionů SEK neodpovídá tržní ceně závodu. Tyto dvě alternativy od sebe dělí období kratší než tři týdny. Takto významný cenový rozdíl v tak krátké době potvrzuje, že uvedená částka nepředstavovala tržní cenu.
(55)
Pokud jde o odhady Colliers International a Swedbank, nemá Komise v zásadě důvod pochybovat o tom, že jde o nezávislá ocenění vypracovaná podle obecně uznávaných norem. Komise se přesto domnívá, že ocenění nejsou přímo srovnatelná, jelikož část podkladů pro ocenění se od sebe liší. Na základě informací, jež jsou k dispozici, nemůže Komise s plnou jistotou rozhodnout, zda tato ocenění podávají nejspolehlivější informaci o tržní hodnotě závodu, jelikož vycházejí z odhadů a srovnání spojených s jinými transakcemi na trhu než s transakcemi, jež se týkají předmětného závodu.
(56)
V souhrnu má Komise za to, že existují důvody pro použití tržní ceny, jež vyplývá ze třetího odhadu ve zprávě PwC. Jak už se uvádí ve 48. bodě odůvodnění, Komise má za to, že tento odhad - i když byl vypracován až po provedení transakcí - vychází z údajů o peněžních tocích u nájemní smlouvy, jež skutečně existovala (mezi společností Hammar a místními podnikateli), a tudíž vychází ze skutečného pozorování trhu. Ve srovnání s oceněními Colliers International a Swedbank představuje v tomto ohledu 21 milionů SEK věrohodný, byť opatrný odhad tržní ceny závodu. Komise dále podotýká, že Hammar uzavřela dne 13. února 2008 dohodu o opci k nákupu závodu za 8 milionů SEK a tuto opci dne 11. srpna 2008 využila. Dne 1. března 2008 uzavřela Hammar s místními podnikateli opční smlouvu o prodeji závodu za 40 milionů SEK. Smlouva o prodeji byla uzavřena dne 2. září 2008, kdy došlo k využití opce. Datum, jež se ve zprávě PwC používá jako základ pro odhadovanou hodnotu závodu ve výši 21 milionů SEK, je 1. březen 2008. Vzhledem k tomu, že mezi všemi uvedenými transakcemi byl malý časový odstup, není důvod se domnívat, že tržní hodnota závodu se mohla výrazně lišit od částky 21 milionů SEK v době, kdy Hammar závod kupovala či kdy uzavírala opční smlouvu.
(57)
Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že výhoda poskytnutá společnosti Hammar činí 13 milionů SEK(1,3 milionu EUR). Výhoda se vypočítá jako rozdíl mezi tržní hodnotou 21 milionů SEK a cenou 8 milionů SEK, kterou Hammar skutečně za závod zaplatila.
4.2 Slučitelnost podpory
(58)
Švédské orgány, ani společnost Hammar nepředložily argumenty o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Jediným cílem, který švédské orgány uvedly, je politický záměr obce zachovat provoz podniku a zajistit pracovní místa v oblasti Vänersborgu.
(59)
Jelikož obec neleží v podporované oblasti (viz 13. bod odůvodnění), není způsobilá pro regionální podporu. Různé typy cílů podpory, jež švédské orgány uvedly, by bylo možné posoudit podle sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (18). Neexistují však žádné náznaky toho, že by podmínky stanovené v pokynech byly v tomto případě splněny. Zejména nic nenasvědčuje tomu, že Hammar byl v okamžiku nákupu závodu podnikem v obtížích.
(60)
Dosud rovněž nebylo dostatečně prokázáno, že opatření bylo nezbytné a přiměřené ke splnění některých cílů obecného zájmu. Komise tudíž nezjistila žádné důvody, na jejichž základě lze podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU.
(61)
Žádné jiné důvody pro slučitelnost se nejeví jako použitelné. Komise proto dospívá k závěru, že prodej závodu ze strany obce společnosti Hammar představuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
4.3 Nájemní smlouva a cena opce
(62)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda nájemní smlouva, kterou FABV a Hammar uzavřely dne 13. února 2008, a cena opce společnosti Hammar k nákupu závodu byly v souladu s tržními podmínkami (viz 38. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
(63)
Komise konstatuje, že nájemní smlouva zahrnuje státní podporu, jelikož jsou - ze stejných důvodů, jež jsou uvedeny výše v oddíle 4.1 - splněna nezbytná kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU: i) příjemce podpory, tj. Hammar, je podnik; ii) rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou přičitatelná státu, a pokud mají ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky; iii) opatření je selektivní, jelikož je určeno ve prospěch určitého podniku; iv) jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění a jak uvádí zpráva PwC, kterou předložila sama společnost Hammar, má Komise za to, že nájemné, které společnost Hammar platila FABV, je nižší než tržní cena, a proto Hammar zvýhodňuje; a v) byť Hammar působí pouze na místní úrovni, provozuje svou činnost na trhu, na němž nelze vyloučit vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP.
(64)
Aby bylo možné zjistit rozsah zvýhodnění společnosti Hammar, je třeba porovnat nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar dne 13. února 2008 (0,5 milionu SEK v prvním roce) s nájemným, na němž se Hammar dohodla ve smlouvě s místními podnikateli dne 1. března 2008 (3,5 milionu SEK v prvním roce). Komise má za to, že podmínky v posledně jmenované smlouvě odpovídají tržní hodnotě pronájmu závodu, jelikož smlouva byla uzavřena mezi dvěma soukromými stranami z ekonomicky racionálních důvodů. V tomto ohledu je rovněž třeba poznamenat, že zpráva PwC při výpočtu hodnoty závodu vychází právě z posledně jmenované částky. Jelikož Hammar platila nájemné obci pouze mezi 1. březnem 2008 a 11. srpnem 2008, kdy využila svou opci, tj. přibližně šest měsíců, měla by výsledná částka po poměrném výpočtu zvýhodnění ve výši 3 miliony SEK, což je rozdíl mezi nájemným dohodnutým mezi FABV a společností Hammar a nájemným dohodnutým mezi Hammar a místními podnikateli, činit 1,5 milionu SEK (0,15 milionu EUR).
(65)
Jelikož nelze použít žádné důvody pro slučitelnost podpory s vnitřním trhem ani nebyly tyto důvody předloženy (viz oddíl 4.2), dospívá Komise k závěru, že nájemní smlouva uzavřená mezi FABV a společností Hammar dne 13. února 2008 zahrnuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Pokud jde o cenu opce k nákupu závodu poskytnuté společnosti Hammar, Komise poznamenává, že tato opce se nejeví jako uplatnitelná, jelikož závazek k budoucímu nákupu či prodeji nemovitého majetku v zásadě není podle švédských právních předpisů vymahatelný (19). Případné zvýhodnění společnosti Hammar na základě takové opce je značně nejisté, pokud vůbec nějaké, a mohlo být v každém případě vykompenzováno prodejní cenou nebo uhrazeným nájemným. Proto nelze s jistotou stanovit, že opce poskytla společnosti Hammar zvýhodnění, které lze oddělit od zvýhodnění, jež pro Hammar vyplývalo z nájemní smlouvy a pozdějšího prodeje závodu.
5. NAVRÁCENÍ STÁTNÍ PODPORY
(67)
Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), ukládá: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“
(68)
Jelikož nynější opatření představuje protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být podpora navrácena, tak aby bylo možné obnovit situaci, jež na trhu panovala před poskytnutím podpory. Navrácení podpory je tudíž třeba uplatnit od chvíle, kdy byl příjemce zvýhodněn, tj. od okamžiku poskytnutí podpory příjemci, a dokud k němu skutečně nedojde, budou z navracené podpory účtovány úroky.
(69)
Prvek podpory, jenž je neslučitelný s vnitřním trhem, je třeba vyčíslit na 14,5 milionu SEK. Skládá se z rozdílu mezi tržní cenou závodu (21 milionů SEK) a cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), což je 13 milionů SEK, ke kterým se připočte částka týkající se nájemní smlouvy, kterou je třeba navrátit (1,5 milionu SEK).
(70)
Z částky, kterou je třeba navrátit, je třeba zaplatit příslušný úrok. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 13 milionů SEK by se úrok při navrácení měl počítat ode dne, kdy Hammar využila svou opci a koupila závod od FABV, tj. od 11. srpna 2008. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 1,5 milionu SEK by se úrok při navracení měl počítat ode dne splatnosti nájemného, tj. od 1. března 2008,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 14,5 milionu SEK, kterou Švédsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB prostřednictvím prodeje a pronájmu veřejného majetku v Brålandě v obci Vänersborg pod jeho tržní cenou, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Švédsko zajistí, aby Hammar Nordic Plugg AB vrátila podporu podle článku 1.
2. Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky od data, kdy byla podpora dána společnosti Hammar Nordic Plugg AB k dispozici, do data jejího skutečného navrácení.
3. Úroková sazba se vypočítá jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (21).
Článek 3
1. Navrácení podpory podle článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Švédsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí předloží Švédsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k provedení tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Švédsko informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do té doby, než dojde k úplnému navrácení podpory podle článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace vztahující se k již přijatým a plánovaným opatřením k provedení tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Bruselu dne 8. února 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 8. februára 2012
o štátnej pomoci SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 a ex CP 194/09), ktorú Švédsko poskytlo spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB
[oznámené pod číslom C(2012) 546]
(Iba švédske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/293/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Listom z 26. mája 2009, ktorý bol zaevidovaný 16. júna 2009, bola Komisii doručená sťažnosť o údajnom poskytnutí štátnej pomoci spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB prostredníctvom predaja verejného majetku za nižšiu ako trhovú cenu obcou Vänersborg.
(2)
Dňa 27. októbra 2009 Komisia zaslala verziu sťažnosti, ktorá nemá dôverný charakter, vnútroštátnym orgánom. Švédsko odpovedalo listom z 30. novembra 2009, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň.
(3)
Dňa 9. marca 2010 Komisia požiadala o ďalšie informácie a Švédsko odpovedalo listom z 20. apríla 2010.
(4)
Dňa 11. mája 2010 boli Komisii doručené informácie, ktoré predložila spoločnosť Chips AB.
(5)
Listom z 27. októbra 2010 Komisia oznámila Švédsku, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2) (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s danou pomocou. Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k pomoci.
(6)
Listom z 23. novembra 2010 Švédsko požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania.
(7)
Listami z 15. a 17. decembra 2010 švédske orgány predložili svoje pripomienky Komisii. Spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB predložila svoje pripomienky Komisii listom z 22. januára 2011.
(8)
Dňa 1. februára 2011 Komisia zaslala pripomienky spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB švédskym orgánom na pripomienkovanie.
(9)
Dňa 1. júna 2011 Komisia zaslala ďalšiu žiadosť o informácie, na ktorú Švédsko odpovedalo listom z 29. júna 2011 a zaslalo ďalšie vysvetlenia elektronickou poštou 12. septembra 2011 a 30. septembra 2011.
(10)
Dňa 6. júna 2011 Komisia zaslala podniku Chips AB dotazník, na ktorý podnik neodpovedal priamo. Podnik Chips AB však poskytol niektoré informácie švédskym orgánom, ktoré tieto informácie zahrnuli do uvedených pripomienok z 12. septembra 2011.
(11)
Dňa 19. októbra 2011 sa uskutočnilo stretnutie útvarov Komisie so zástupcami spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Elektronickou poštou z 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB predložila Komisii doplňujúce informácie. Komisia postúpila tieto informácie švédskym orgánom na pripomienkovanie 4. novembra 2011. Dňa 28. novembra 2011 Švédsko potvrdilo, že orgány nemali žiadne pripomienky.
2. OPIS POMOCI
2.1. Príjemca pomoci a zainteresované strany
(13)
Príjemcom opatrenia pomoci je spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB (ďalej len „spoločnosť Hammar“). Je to spoločnosť s obmedzeným ručením, ktorej činnosť pozostáva z prenájmu majetku a zo správy nehnuteľností. Spoločnosť má sídlo v Trollhättane, v provincii Västra Götaland (Švédsko). Spoločnosť Hammar je vo výhradnom (100 %) vlastníctve jej materskej spoločnosti Hammar Nordic Fastigheter AB, ktorá je zasa úplným vlastníctvom súkromnej osoby p. Andersa Hammara (4).
(14)
Obec Vänersborg (ďalej len „obec“) sa nachádza v provincii Västra Götaland vo Švédsku, v blízkosti Nórska. Podľa švédskej mapy regionálnej pomoci na obdobie rokov 2007 - 2013 sa obec nenachádza v podporovanej oblasti.
(15)
Podnik Fastighets AB Vänersborg (ďalej len „podnik FABV“) je realitná spoločnosť, ktorej jediným vlastníkom je obec.
(16)
Spoločnosť Topp Livsmedel (ďalej len „spoločnosť Topp“) patrí podniku Chips AB (5), ktorý je divíziou medzinárodnej obchodnej skupiny Orkla ASA (ďalej len „skupina Orkla“).
(17)
Majetok, ktorý je predmetom opatrenia (ďalej len „zariadenie“), zahŕňa dva pozemky, výrobný závod a práva duševného vlastníctva (napríklad obchodné značky). Nachádza sa v Brålande, v malej komunite, ktorá je súčasťou obce. Do roku 2007 spoločnosť Topp vyrábala mrazenú zeleninu v zariadení s asi 30 zamestnancami.
2.2. Prehľad opatrenia
(18)
Listom z 26. mája 2009 bola Komisii doručená sťažnosť, ktorá sa týkala údajného poskytnutia štátnej pomoci prostredníctvom predaja verejného majetku (zariadenie) za nižšiu cenu, ako je trhová.
(19)
Skutkový stav je takýto. Koncom roka 2007 podnik Chips AB oznámil, že ukončí výrobu v spoločnosti Topp a začne proces predaja zariadenia.
(20)
Dňa 13. februára 2008 obec - prostredníctvom podniku FABV - odkúpila zariadenie od podniku Chips AB za 17 mil. SEK(1,7 mil. EUR) (6).
(21)
Takisto dňa 13. februára 2008 podnik FABV uzavrel dve zmluvy so spoločnosťou Hammar. Prvá zmluva bola nájomná zmluva, prostredníctvom ktorej podnik FABV prenajal celé zariadenie spoločnosti Hammar (7). Druhá zmluva pozostávala z opcie, ktorá umožňovala spoločnosti Hammar odkúpiť zariadenie od podniku FABV za stanovenú cenu 8 mil. SEK(0,8 mil. EUR) kedykoľvek v období medzi 1. marcom 2008 a 28. februárom 2010. Spoločnosť Hammar uplatnila túto opciu a získala zariadenie od podniku FABV za stanovenú cenu 11. augusta 2008.
(22)
Na základe zmluvy z 1. marca 2008 spoločnosť Hammar dala do prenájmu prevažnú časť zariadenia miestnym podnikateľom za nájomné (8), ktoré bolo vyššie ako nájomné dohodnuté medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar. Miestni podnikatelia okrem toho ako podmienku podpísania nájomnej zmluvy požadovali opciu na odkúpenie zariadenia v budúcnosti, v prípade, že by sa spoločnosť Hammar stala vlastníkom zariadenia. Opčná zmluva bola podpísaná v ten istý deň a miestnym podnikateľom udeľovala právo na nadobudnutie zariadenia za 40 mil. SEK (4 mil. EUR).
(23)
Dňa 2. septembra 2008 spoločnosť Hammar a miestni podnikatelia uzatvorili zmluvu o predaji zariadenia miestnym podnikateľom za dohodnutú cenu 40 mil. SEK.
3. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(24)
Komisia má dôvody domnievať sa, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar zahŕňal štátnu pomoc. Dňa 27. októbra 2010 preto Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s touto transakciou (9).
(25)
Švédsko a spoločnosť Hammar predložili pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania.
(26)
Švédsko zastáva názor, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar nepredstavuje štátnu pomoc. Tvrdí, že jediným cieľom obce pri kúpe zariadenia prostredníctvom podniku FABV bolo zabezpečiť nepretržitú výrobu a pracovné miesta. Keďže samotná obec nemala v úmysle prevádzkovať činnosti, rozhodla sa pre riešenie, ktoré navrhla spoločnosť Hammar, to znamená, prenájom s opciou na odkúpenie. Švédsko takisto pripomína, že opcia udelená spoločnosti Hammar vyžadovala kapitálovú injekciu vo výške 9 mil. SEK(0,9 mil. EUR) z rozpočtu obce pre podnik FABV, na pokrytie straty, ktorá by vznikla, ak by spoločnosť Hammar uplatnila opciu.
(27)
Spoločnosť Hammar tvrdí, že odkúpenie zariadenia podnikom FABV od podniku Chips AB sa uskutočnilo za príliš vysokú cenu, ktorá by mohla znamenať štátnu pomoc pre skupinu Orkla. Spoločnosť Hammar okrem toho tvrdí, že jej kúpa zariadenia od podniku FABV sa uskutočnila za trhových podmienok a že predaj neovplyvnil obchod medzi členskými štátmi ani nenarušil hospodársku súťaž.
(28)
Spoločnosť Hammar na podporu svojich tvrdení poskytla posúdenie hodnoty zariadenia ex post z 20. januára 2011, ktoré vypracovala spoločnosť PricewaterhouseCoopers (ďalej len „správa PwC“). V tejto správe sa tvrdí, že stupeň neistoty pri odhadovaní trhovej ceny tohto druhu majetku je taký vysoký, že o cene by sa mohlo povedať, že sa približuje trhovým podmienkam vždy, keď sa zariadenie predáva (to znamená, kúpa, ktorú uskutočnil podnik FABV od podniku Chips AB, následný predaj spoločnosti Hammar a nakoniec odpredaj miestnym podnikateľom uskutočnený spoločnosťou Hammar). Najmä v súvislosti s predajom zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar a následným predajom miestnym podnikateľom sa v správe PwC uvádza, že zaplatené ceny boli v súlade s trhom, vzhľadom na finančné podmienky v obidvoch nájomných zmluvách (to znamená, medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar na jednej strane a medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi na strane druhej).
(29)
Na stretnutí s útvarmi Komisie 19. októbra 2011 a v doplňujúcich informáciách predložených Komisii 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar tvrdila, že v čase, keď sa obec a spoločnosť Hammar dohodli na poskytnutí opcie spoločnosti Hammar na nadobudnutie zariadenia za 8 mil. SEK, neexistovali žiadne iné ponuky na zariadenie, a preto by sa táto cena mala považovať za trhovú cenu, bez ohľadu na akékoľvek ocenenia, ktoré sú nevyhnutne hypotetické.
(30)
Dňa 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar predložila Komisii správu, ktorú vypracovala spoločnosť Copenhagen Economics A/S (10) (ďalej len „Copenhagen Economics“) a ktorá sa zaoberala možným vplyvom odkúpenia zariadenia podnikom FABV od podniku Chips AB a následného predaja zariadenia spoločnosti Hammar, na obchod medzi členskými štátmi. V správe sa dospelo k záveru, že prvá transakcia má potenciál ovplyvniť obchod v rámci Únie, pretože predávajúci podnik Chips AB je medzinárodná spoločnosť - fínska dcérska spoločnosť nórskej skupiny Orkla -, ktorá sa zúčastňuje na medzinárodnej hospodárskej súťaži. Na rozdiel od toho sa v správe tvrdí, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar nemal žiadny alebo mal len bezvýznamný vplyv na obchod v rámci Únie, pretože spoločnosť Hammar pôsobí len na miestnej úrovni a nestretáva sa s medzinárodnými konkurentmi na príslušnom(-ých) trhu(-och).
4. POSÚDENIE OPATRENIA
4.1. Existencia štátnej pomoci
(31)
S cieľom posúdiť, či predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar predstavoval štátnu pomoc, je potrebné, aby sa tento predaj posudzoval na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“
(32)
Komisia pripomína, že príjemca opatrenia, to znamená, spoločnosť Hammar, spĺňa kritériá podniku, pretože vykonáva hospodársku činnosť, t. j. ponúka na trhu nehnuteľnosti a služby súvisiace s nehnuteľnosťami.
(33)
Transakciu uzatvorila obec prostredníctvom podniku FABV. Jediným vlastníkom podniku FABV je obec, ktorá pokrýva potenciálne straty FABV zo svojho bežného rozpočtu. Správna rada podniku FABV je zložená z členov pochádzajúcich z riadiaceho orgánu obce. Rozhodnutia podniku FABV sú pripísateľné štátu a v prípade, že majú finančné dôsledky, znamenajú využívanie štátnych zdrojov. Obec bola okrem toho jednoznačne zapojená do tejto operácie, pretože opcia poskytnutá spoločnosti Hammar si vyžadovala kapitálovú injekciu vo výške 9 mil. SEK od obce pre podnik FABV na pokrytie straty, ktorá by vznikla, ak by podnik Hammar uplatnil danú opciu. V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že predaj zariadenia spoločnosti Hammar zahŕňal štátne zdroje.
(34)
Keďže transakcia priniesla výhody konkrétnemu podniku (t. j. spoločnosti Hammar), musí sa považovať za selektívne opatrenie.
(35)
Opatrenie narúša alebo má potenciál narúšať hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie a Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „obchod EHP“) v zmysle judikatúry Súdneho dvora Európskej únie v oblasti štátnej pomoci. S cieľom potvrdiť, že selektívna výhoda spojená s predajom zariadenia spoločnosti Hammar nemá žiadny vplyv alebo má nepodstatný vplyv na obchod, v správe, ktorú vypracovala spoločnosť Copenhagen Economics (pozri odôvodnenie) sa uvádza, že realitný trh, na ktorom pôsobí spoločnosť Hammar, má čisto lokálnu povahu. Potenciálny vplyv na obchod však nezávisí od toho, či konkrétny príjemca pomoci náhodou pôsobí na medzinárodnom trhu, alebo len na vnútroštátnom trhu, ale od toho, či tovary, alebo služby, s ktorými obchoduje, sú alebo by mohli byť predmetom obchodu v rámci Únie (11). Toto kritérium je v tomto prípade splnené, vzhľadom na to, že nehnuteľnosti a služby spojené s nehnuteľnosťami sú predmetom obchodu a investícií v rámci Únie, čo je skutočnosť, ktorú v tomto prípade potvrdzuje fakt, že predchádzajúci vlastník zariadenia (podnik Chips AB) je dcérskou spoločnosťou skupiny Orkla so sídlom vo Fínsku, ktorá vykonáva medzinárodné operácie. Predstavuje to dôkaz o cezhraničnom záujme o príslušný majetok, to znamená, o zariadenie, ktoré okrem toho nie je nezastavaným pozemkom, ale výrobným zariadením na výrobu mrazených potravín v prevádzke.
(36)
Komisia preto zastáva názor, že aj napriek tomu, že spoločnosť Hammar pôsobí výlučne na miestnej úrovni, spoločnosť je aktívna na trhu, na ktorom nie je možné vylúčiť vplyv na obchod a hospodársku súťaž v rámci Únie a EHP. Argumenty, ktoré predložila spoločnosť Hammar, preto neposkytujú Komisii žiadny dôvod, aby sa odchýlila od predbežných zistení uvedených v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o toto kritérium.
(37)
Z toho dôvodu jediným kritériom vymedzenia štátnej pomoci, o ktorej sa diskutuje, je to, či predaj zariadenia podnikom FABV poskytol spoločnosti Hammar výhodu. Komisia sa na základe dostupných informácií domnieva, že podnik FABV predal zariadenie spoločnosti Hammar za cenu, ktorá bola nižšia, ako je jeho trhová cena, čo by súkromný investor na trhu pravdepodobne neurobil, a tým poskytol spoločnosti Hammar výhodu.
(38)
Tento prípad sa týka predaja určitého majetku vo verejnom vlastníctve súkromnému podniku. Časť tohto majetku predstavujú nehnuteľnosti (pozemky a budovy) a na účely posúdenia existencie pomoci v týchto prípadoch Komisia uplatňuje oznámenie Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (12) (ďalej len „oznámenie“). V prípade, že sa predaj týka iných druhov majetku, Komisia uplatňuje test súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, to znamená, posudzuje, či sa verejný predávajúci správal ako súkromný investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve. Keďže je však oznámenie založené na tom istom teste súkromného investora, pri posudzovaní celej transakcie (13) sa Komisia bude pre zjednodušenie prezentácie odvolávať na toto oznámenie.
(39)
V súlade s bodom II.1 oznámenia je existencia štátnej pomoci v prospech kupujúceho automaticky vylúčená predovšetkým vtedy, keď predaj nasleduje „po ponukovom konaní, ktoré je dostatočne propagované, otvorené a nepodmienené, porovnateľné s dražbou, ktoré akceptuje najlepšiu alebo jedinú ponuku.“ Podľa informácií, ktoré zhromaždila Komisia, je zrejmé, že podnik FABV neorganizoval žiadne ponukové konanie na predaj zariadenia. Preto nie je možné automaticky vylúčiť existenciu štátnej pomoci z týchto dôvodov.
(40)
Spoločnosť Hammar tvrdí, že cena 8 mil. SEK vyjadruje trhovú hodnotu zariadenia, pretože v čase, keď bola dohodnutá opcia, neexistovali žiadne iné ponuky. Komisia však pripomína, že predaj zariadenia zo strany obce nebol transparentný a otvorený pre ďalších uchádzačov. V dôsledku toho cena, za ktorú sa zariadenie predalo, neumožňuje Komisii vyvodiť akýkoľvek záver, pokiaľ ide o jeho skutočnú trhovú hodnotu (14). Komisia okrem toho pripomína, že podnik FABV kúpil zariadenie za 17 mil. SEK 13. februára 2008 a v ten istý deň sa dohodol, že poskytne opciu na kúpu spoločnosti Hammar za oveľa nižšiu cenu 8 mil. SEK.
(41)
V bode II.2 písm. a) oznámenia sa ďalej ustanovuje, že ak sa predaj uskutoční bez nepodmieneného ponukového konania, „malo by sa pred obchodnými jednaniami vykonať ocenenie jedným alebo viacerými nezávislými odhadcami, aby sa stanovila trhová hodnota na základe všeobecne akceptovaných trhových indikátorov a oceňovacích štandardov.“ Komisia pripomína, že pred obchodnými rokovaniami podnik FABV nepožiadal o žiadne nezávislé ocenenie zariadenia.
(42)
Napriek tomu, že sa pred obchodnými rokovaniami neuskutočnilo otvorené a nepodmienené ponukové konanie a nevykonalo sa nezávislé ocenenie, trhová hodnota zariadenia tak, ako ho podnik FABV predal spoločnosti Hammar, sa však môže odvodiť od iných dostupných informácií.
(43)
Skutočne, keď bolo zariadenie ponúknuté na predaj koncom roka 2007, podnik Chips AB poveril organizáciu Colliers International (15) vypracovaním memoranda o predaji pre dané zariadenie. Organizácia Colliers International uviedla predajnú cenu 27 mil. SEK(2,7 mil. EUR) za samotnú nehnuteľnosť, to znamená, cena nezahŕňala hnuteľný majetok a práva duševného vlastníctva. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia sa domnieva, že to predstavuje primeraný odhad trhovej ceny, pretože i) odhad bol získaný pred obchodnými rokovaniami, ii) objednal si ho podnik Chips AB v súvislosti s predajom zariadenia, to znamená, v kontexte, v ktorom podnik Chips AB odôvodnene nemohol mať žiadny iný záujem, len získať presný odhad trhovej hodnoty, iii) štúdiu uskutočnila tretia strana nezávisle od predávajúceho a kupujúceho a iv) organizácia Colliers International má rozsiahle skúsenosti v sektore nehnuteľností. Spoločnosť Hammar však spochybňuje predbežný názor Komisie, že toto ocenenie bolo nezávislé, pretože si ho objednal predávajúci. Spoločnosť Hammar sa takisto domnieva, že predpoklady, ktoré použila organizácia Colliers International, neboli reálne (okrem iného preto, že predpokladala len 10 % podiel neobsadených priestorov), vzhľadom na situáciu zariadenia v čase transakcie.
(44)
Ďalší možný ukazovateľ trhovej ceny zariadenia je zahrnutý v ocenení, ktoré vykonala Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (ďalej len „Swedbank“) v júni 2008. Toto ocenenie sa uskutočnilo v mene miestnych podnikateľov, ktorí následne odkúpili zariadenie, a bolo určené na účely úveru na nadobudnutie zariadenia. Swedbank odhadla trhovú hodnotu zariadenia na 30 mil. SEK(3 mil. EUR), hoci oceňované priestory boli menšie ako celková veľkosť zariadenia (17). Predpoklad podielu neobsadených priestorov, ktorý použila Swedbank, bol 35 %, zatiaľ čo všetky ostatné predpoklady boli porovnateľné s predpokladmi, ktoré použila organizácia Colliers International.
(45)
V správe PwC sa uvádza súbor odhadov trhovej hodnoty zariadenia v závislosti od momentu, kedy sa predalo. V správe sa napríklad konštatuje, že hodnota zariadenia v čase, keď ho podnik Chips AB odpredal podniku FABV, bola približne 9 mil. SEK, ale v momente, keď si ho spoločnosť Hammar prenajala od podniku FABV v ten istý deň (13. februára 2008), bola približne 5,5 mil. SEK(0,55 mil. EUR). V správe PwC sa uvádza tretí odhad trhovej hodnoty zariadenia v čase, keď ho spoločnosť Hammar prenajala miestnym podnikateľom (1. marec 2008) vo výške približne 21 mil. SEK(2,1 mil. EUR).
(46)
Komisia predovšetkým pripomína, že v správe PwC sa uvádzajú rozdielne číselné údaje v prípade trhovej hodnoty zariadenia za krátke časové obdobie. Vzhľadom na to, že trhová hodnota nehnuteľností obvykle zostáva relatívne konštantná z krátkodobého hľadiska, s výnimkou výskytu mimoriadnych okolností, Komisia má silné pochybnosti, pokiaľ ide o niektoré ocenenia uvedené v správe PwC, najmä vzhľadom na skutočnosť, že všetky transakcie sa uskutočnili vo veľmi krátkom časovom rámci.
(47)
V súvislosti s prvými dvomi oceneniami zariadenia obsiahnutými v správe PwC (v prvom prípade 9 mil. SEK a v druhom prípade 5,5 mil. SEK) Komisia dospela k záveru, že v porovnaní so súčasnými odhadmi organizácie Colliers International a Swedbank, sa tieto dve ocenenia zdajú byť nereálne. Na jednej strane, v súvislosti s odhadom 5,5 mil. SEK Komisia pripomína, že spoločnosť PricewaterhouseCoopers (ďalej len „PwC“) zakladá svoje ocenenie na peňažných tokoch odvodených z nájomného, ktoré platila spoločnosť Hammar podniku FABV za prenájom zariadenia, z nájomného, ktoré samotná spoločnosť PwC uznáva ako veľmi nízke v porovnaní s bežným výnosom z porovnateľného priemyselného zariadenia. Je to zvlášť nápadné v porovnaní s nájomným, ktoré spoločnosť Hammar účtovala miestnym podnikateľom len o niekoľko dní neskôr a ktoré bolo približne sedemkrát vyššie (pozri poznámky pod čiarou č. 7 a 8). So zreteľom na to Komisia dospela k záveru, že nájomné účtované spoločnosti Hammar bolo nižšie, ako je trhová cena. Komisia sa preto domnieva, že ocenenie 5,5 mil. SEK, ktoré vychádza z predpokladanej úrovne príjmu z prenájmu, ktorá je nižšia ako trhová úroveň, nevyjadruje skutočnú trhovú hodnotu zariadenia. Na druhej strane, odhad 9 mil. SEK spočíva na predpokladanom podiele neobsadených priestorov 100 % v prvých dvoch rokoch vlastníctva, ktorý potom klesne na 75 % v 3. roku a na 50 % vo 4. roku a ustáli sa na 60 % počas zvyšku obdobia, na ktoré sa vzťahuje ocenenie. Predpokladaný podiel neobsadených priestorov však nezohľadňuje skutočnosť, že v čase predaja bolo známe, že miestni podnikatelia boli pripravení prenajať si zariadenie a že v dôsledku toho hodnota, ktorá sa má posudzovať, je hodnota zariadenia s nájomcom.
(48)
V treťom odhade správy PwC sa uvádza trhová hodnota zariadenia v čase, keď ho spoločnosť Hammar predala miestnym podnikateľom, vo výške približne 21 mil. SEK, napriek tomu, že priestory, na ktoré sa vzťahuje tento odhad, sú o niečo menšie ako celková veľkosť zariadenia (pozri poznámku pod čiarou č. 17). Tento odhad je v podstate založený na rovnakej metodike ako odhady organizácie Colliers International a Swedbank, a ako hlavný predpoklad sa v ňom použili podmienky nájomnej zmluvy medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi, to znamená, podmienky konkrétneho nájmu, ktoré sa uplatňovali v čase predaja. Takisto by bolo potrebné uviesť, že podmienky nájmu boli podľa všetkého v súlade s trhom, a to najmä preto, že boli dohodnuté medzi dvomi súkromnými trhovými subjektmi, ktoré pravdepodobne mali iba ekonomicky racionálne motívy. Komisia sa preto domnieva, že tretí odhad trhovej hodnoty zariadenia obsiahnutý v správe PwC je hodnoverný.
(49)
Bez ohľadu na to, ktorý odhad trhovej hodnoty zariadenia sa vyberie (odhad organizácie Colliers International, odhad Swedbank alebo tretí odhad uvedený v správe PwC), je preto jasné, že cena 8 mil. SEK, za ktorú podnik FABV predal zariadenie spoločnosti Hammar, bola podstatne nižšia ako trhová cena, a v dôsledku toho poskytla výhodu spoločnosti Hammar.
(50)
Keďže všetky potrebné kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené, Komisia dospela k záveru, že posudzované opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Keďže toto opatrenie štátnej pomoci bolo okrem toho poskytnuté príjemcovi bez predchádzajúceho schválenia Komisie, predstavuje neoprávnenú pomoc.
(51)
Výhoda pre príjemcu bude zodpovedať rozdielu medzi cenou, ktorú zaplatila spoločnosť Hammar, to znamená, 8 mil. SEK, a trhovou cenou zariadenia.
(52)
Pri stanovovaní trhovej ceny zariadenia bude Komisia skúmať možné alternatívy a odhady, ktoré sú k dispozícii, a to: i) 17 mil. SEK, ktoré podnik FABV skutočne zaplatil podniku Chips AB 18. februára 2008; ii) 40 mil. SEK, ktoré miestni podnikatelia skutočne zaplatili spoločnosti Hammar; iii) 27 mil. SEK podľa odhadu organizácie Colliers International pred predajom; iv) 30 mil. SEK podľa odhadu Swedbank v júni 2008 a v) ocenenie vo výške 21 mil. SEK, ktoré obsahuje správa PwC.
(53)
Komisia sa domnieva, že cena 17 mil. SEK, ktorú podnik FABV zaplatil podniku Chips AB v čase nákupu zariadenia, nepredstavuje presvedčivý dôkaz trhovej hodnoty. Komisia už vysvetlila v rozhodnutí o začatí konania, že podnik Chips AB akceptoval cenu, ktorá bola nižšia ako odhadovaná trhová hodnota zariadenia, pretože sa chcel vyhnúť poškodeniu dobrého mena svojho podniku, vyplývajúceho zo zrušenia prevádzky zariadenia, a nezamestnanosti, ktorá by nasledovala. Takisto chcel využiť možnosť rýchleho predaja s cieľom zbaviť sa svojich prevádzok v spoločnosti Topp. Súkromný trhový subjekt, ktorý nemá tieto obmedzenia (ktoré sú špecifické pre podnik Chips AB), by požadoval vyššiu cenu. Z týchto dôvodov Komisia nepovažuje za potrebné odpovedať na tvrdenia spoločnosti Hammar zhrnuté v odôvodnení tohto rozhodnutia, ktoré sa okrem toho týkajú veci, ktorá nie je súčasťou formálneho zisťovania.
(54)
Na základe informácií doručených v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania Komisia takisto zistila, že suma 40 mil. SEK, ktorá bola dohodnutá s miestnymi podnikateľmi, zrejme nie je vhodným ukazovateľom trhovej ceny zariadenia, pretože podnikatelia financovali túto dohodnutú sumu hlavne prostredníctvom bankového úveru a čiastočne prostredníctvom úveru od samotnej spoločnosti Hammar. Veľký podiel finančných prostriedkov, ktoré poskytol predávajúci (ktorý je zároveň veriteľom transakcie), a zodpovedajúce úverové riziko, ktoré znáša, priamo nepodporujú tvrdenie, že nominálna cena 40 mil. SEK predstavuje skutočnú finančnú hodnotu zariadenia. Nominálna cena zaplatená v tejto transakcii preto nie je presvedčivým dôkazom ceny, ktorá by bola zaplatená za zariadenie v prípade predaja za trhových podmienok, ale je istotne ďalším ukazovateľom toho, že cena 8 mil. SEK nevyjadruje trhovú hodnotu zariadenia. Skutočne, tieto dve možnosti boli stanovené v rámci obdobia, ktoré nepresiahlo 3 týždne, a taký značný cenový rozdiel za krátke časové obdobie potvrdzuje, že táto suma nepredstavovala trhovú cenu.
(55)
Pokiaľ ide o odhady organizácie Colliers International a Swedbank, Komisia v zásade nevidí dôvod spochybňovať, že sú nezávislé a vypracované podľa všeobecne uznávaných noriem. Komisia však uznáva, že tieto odhady nie sú priamo porovnateľné, pretože niektoré predpoklady, ktoré sú základom pre posúdenia, sa odlišujú. Na základe dostupných informácií si Komisia nemôže byť úplne istá, pokiaľ ide o to, či tieto odhady poskytujú najspoľahlivejšie vyjadrenie skutočnej trhovej hodnoty zariadenia, pretože vychádzajú skôr z predpokladov a porovnaní s inými obchodmi na trhu ako s transakciami, ktoré zahŕňajú samotné zariadenie.
(56)
Celkove Komisia považuje za vhodné použiť trhovú hodnotu z tretieho odhadu v správe PwC. Ako sa uvádza v odôvodnení, Komisia uznáva, že tento odhad - napriek tomu, že sa uskutočnil po transakciách - vychádza z údajov o peňažnom toku z nájomnej zmluvy, ktorá skutočne existovala (zmluva medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi), a je preto založený na skutočných sledovaniach trhu. V tejto súvislosti odhad vo výške 21 mil. SEK predstavuje hodnoverný, aj keď konzervatívny odhad trhovej hodnoty zariadenia v porovnaní s odhadmi organizácie Colliers International a Swedbank. Komisia okrem toho pripomína, že spoločnosť Hammar uzavrela 13. februára 2008 opčnú zmluvu na kúpu zariadenia za 8 mil. SEK a túto opciu uplatnila 11. augusta 2008. Dňa 1. marca 2008 spoločnosť Hammar uzavrela opčnú zmluvu s miestnymi podnikateľmi na predaj zariadenia za 40 mil. SEK a zmluva o predaji, pri uplatnení opcie, bola uzavretá 2. septembra 2008. Dátum, ktorý spoločnosť PwC vo svojej správe používa ako základ na odhadovanú hodnotu 21 mil. SEK za zariadenie, je 1. marec 2008. Vzhľadom na malý časový odstup medzi všetkými týmito transakciami nie je dôvod domnievať sa, že trhová hodnota zariadenia by sa podstatne odlišovala od sumy 21 mil. SEK v čase, keď ju spoločnosť Hammar kúpila, alebo keď uzavrela opčnú zmluvu.
(57)
Na tomto základe sa výhoda pre spoločnosť Hammar rovná sume 13 mil. SEK(1,3 mil. EUR). Daná výhoda je vypočítaná ako rozdiel medzi trhovou hodnotou 21 mil. SEK a skutočnou cenou 8 mil. SEK, ktorú spoločnosť Hammar zaplatila za zariadenie.
4.2. Zlučiteľnosť pomoci
(58)
Švédsko ani spoločnosť Hammar nepredložili tvrdenia o zlučiteľnosti pomoci. Jediné ciele, ktoré uviedli švédske orgány v súvislosti so sporným opatrením, boli politické zámery obce zachovať pokračovanie činnosti a zároveň zabezpečiť zamestnanosť v oblasti Vänersborg.
(59)
Vzhľadom na to, že obec sa nenachádza v podporovanej oblasti (pozri odôvodnenie), nie je oprávnená na regionálnu pomoc. Druhy cieľov pre dané opatrenie, ktoré predložilo Švédsko, by sa mohli zohľadniť so zreteľom na oznámenie Komisie - usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (18). Nič však nenasvedčuje tomu, že podmienky stanovené v týchto usmerneniach boli v tomto prípade splnené. Predovšetkým, nič nenaznačuje, že spoločnosť Hammar bola firmou v ťažkostiach v čase, keď kúpila zariadenie.
(60)
V každom prípade sa doteraz dostatočne nepreukázalo, že opatrenie bolo potrebné a primerané na dosiahnutie akýchkoľvek cieľov spoločného záujmu. Komisia preto neurčila žiadne dôvody, na základe ktorých by vyhlásila pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom so zreteľom na článok 107 ods. 3 ZFEÚ.
(61)
Žiadne iné dôvody, pokiaľ ide o zlučiteľnosť, sa zjavne neuplatňujú. Komisia preto dospela k záveru, že predaj zariadenia spoločnosti Hammar, ktorý uskutočnila obec, predstavuje štátnu pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
4.3. Nájomná zmluva a cena opcie
(62)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, aj pokiaľ ide o súlad nájomnej zmluvy uzatvorenej medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 a cenou opcie poskytnutej spoločnosti Hammar na kúpu zariadenia (pozri odsek 38 rozhodnutia o začatí konania) s trhovými podmienkami.
(63)
Pokiaľ ide o nájomnú zmluvu, Komisia sa domnieva, že predstavuje štátnu pomoc, vzhľadom na to, že potrebné požiadavky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené z tých istých dôvodov uvedených v oddiele 4.1: i) príjemca opatrenia, to znamená spoločnosť Hammar, sa kvalifikuje ako podnik; ii) rozhodnutia podniku FABV sú pripísateľné štátu, a v prípade, že majú finančné dôsledky, znamenajú využívanie štátnych zdrojov; iii) opatrenie je selektívne, pretože prinieslo výhodu konkrétnemu podniku; iv) ako sa vysvetľuje v odôvodnení a ako potvrdzuje správa spoločnosti PwC, ktorú predložila samotná spoločnosť Hammar, Komisia sa domnieva, že nájomné účtované podnikom FABV spoločnosti Hammar je nižšie ako trhová cena, a preto znamená výhodu pre spoločnosť Hammar a v) aj keď spoločnosť Hammar pôsobí výlučne na miestnej úrovni, je aktívna na trhu, na ktorom nie je možné vylúčiť vplyv na obchod a hospodársku súťaž v rámci Únie a EHP.
(64)
S cieľom stanoviť výhodu, ktorú využíva spoločnosť Hammar, malo by sa porovnať nájomné dohodnuté medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 - 0,5 mil. SEK za prvý rok - a nájomné dohodnuté 1. marca 2008 medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi - 3,5 mil. SEK za prvý rok. Komisia sa domnieva, že podmienky tejto druhej zmluvy predstavujú trhovú hodnotu za prenájom zariadenia, vzhľadom na to, že boli dohodnuté medzi dvomi súkromnými stranami s ekonomicky racionálnymi motívmi. V tejto súvislosti by bolo takisto potrebné uviesť, že v správe PwC sa naostatok uvedená suma používa na výpočet hodnoty zariadenia. Vzhľadom na to, že spoločnosť Hammar zaplatila nájomné obci len za obdobie medzi 1. marcom 2008 a 11. augustom 2008, teda dátumom, keď uplatnila svoju opciu, to znamená, približne za 6 mesiacov, proporcionálny výpočet výhody vo výške 3 mil. SEK, ktorá predstavuje rozdiel medzi nájomným dohodnutým medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar a nájomným dohodnutým medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi, by mal viesť k sume 1,5 mil. SEK(0,15 mil. EUR).
(65)
Vzhľadom na to, že sa neuplatňuje žiadne odôvodnenie zlučiteľnosti a ani sa neuvádza (pozri oddiel 4.2), Komisia dospela k záveru, že nájomná zmluva uzatvorená medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 predstavuje štátnu pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(66)
V súvislosti s cenou opcie poskytnutej spoločnosti Hammar na kúpu zariadenia Komisia uvádza, že táto opcia zrejme nie je vykonateľná, pretože podľa švédskeho práva nie sú záväzky, pokiaľ ide o kúpu alebo predaj nehnuteľnosti niekedy v budúcnosti, v zásade záväzné (19). Výhoda, ktorú by spoločnosť Hammar mohla získať z takej opcie je preto veľmi neistá, ak nie žiadna, a v každom prípade môže byť dostatočne vyvážená zaplateným nájomným alebo predajnou cenou. Preto nie je možné pevne stanoviť, že spoločnosť Hammar získala výhodu z tejto opcie oddelene od výhody, ktorú získala prostredníctvom nájomnej zmluvy a následného predaja zariadenia.
5. VRÁTENIE POMOCI
(67)
V článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (20) sa ustanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu.“
(68)
Vzhľadom na to, že dané opatrenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, výška pomoci sa musí vrátiť s cieľom opätovne nastoliť situáciu, aká bola na trhu pred poskytnutím pomoci. Vrátenie pomoci sa teda realizuje odo dňa, keď vznikla príjemcovi výhoda, t. j. odo dňa, od ktorého mal príjemca pomoc k dispozícii, až do skutočného vrátenia pomoci plynú z pomoci úroky.
(69)
Nezlučiteľný prvok pomoci v prípade daných opatrení by sa vypočítal vo výške 14,5 mil. SEK a pozostával by z rozdielu medzi trhovou cenou zariadenia (21 mil. SEK) a cenou, ktorú zaplatila spoločnosť Hammar (8 mil. SEK) a ktorá sa rovná sume 13 mil. SEK, plus suma, ktorá by sa vrátila na základe nájomnej zmluvy (1,5 mil. SEK).
(70)
Zo sumy, ktorá sa má vrátiť, by sa mali zaplatiť úroky. V prípade nezlučiteľného prvku pomoci vo výške 13 mil. SEK by sa úroky mali vypočítať odo dňa, od ktorého spoločnosť Hammar uplatnila svoju opciu a získala zariadenie od podniku FABV, to znamená, od 11. augusta 2008. V prípade nezlučiteľného prvku pomoci vo výške 1,5 mil. SEK by sa úroky mali vypočítať odo dňa splatnosti nájomného, to znamená od 1. marca 2008,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc vo výške 14,5 mil. SEK, ktorú Švédsko poskytlo neoprávnene, v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v prospech spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB vo forme predaja a prenájmu verejného majetku v Brålande v obci Vänersborg za nižšiu ako trhovú hodnotu, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
1. Švédsko vymôže pomoc uvedenú v článku 1 od spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB.
2. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, keď boli poskytnuté spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB, až do ich skutočného vrátenia.
3. Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (21).
Článok 3
1. Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.
2. Švédsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 4
1. Švédsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:
a)
celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorú príjemca musí vrátiť;
b)
podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
c)
dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.
2. Švédsko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 8. februára 2012