ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 3. augusta 2011
o štátnej pomoci SA. 26980 [C 34/09 (ex N 588/08)], ktorú Portugalsko plánuje poskytnúť spoločnosti Petrogal
[oznámené pod číslom K(2011) 5546]
(Text s významom pre EHP)
(2012/466/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Listom z 19. novembra 2009 Komisia informovala Portugalsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s regionálnou pomocou ad hoc v prospech investičného projektu spoločnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (ďalej len „Petrogal“), ktorý sa týka jej rafinérskych činností v Sinese a Matosinhose (ďalej len „investičný projekt“). Listom z 9. decembra 2009 Portugalsko poskytlo znenie rozhodnutia o začatí konania, ktoré neobsahuje dôverné informácie, na jeho uverejnenie.
(2)
Listom zo 17. decembra 2009 Portugalsko požiadalo o predĺženie odkladu predloženia svojich pripomienok o jeden mesiac. Komisia vyhovela tejto žiadosti 22. decembra 2009. Listom z 21. januára 2010 Portugalsko predložilo svoje pripomienky.
(3)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.
(4)
Komisii boli doručené pripomienky týchto strán: Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), konkurent č. 2 (6), konkurenčný podnik spoločnosti Petrogal (7), konkurent č. 1 (8) (9), União Geral de trabalhadores (10), mestský úrad v Sinese (11), Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Listami z 9. marca, 10. marca, 17. marca a 19. marca 2010 Komisia postúpila tieto pripomienky Portugalsku, ktoré malo možnosť na ne reagovať; jeho pripomienky boli doručené listom z 8. apríla 2010.
(6)
Listami z 15. a 28. júla 2010 (14) Komisia požiadala o ďalšie informácie, ktoré Portugalsko poskytlo listami zo 16. a z 23. augusta 2010.
(7)
Listami zo 4. a z 5. augusta 2010 Komisia požiadala konkurentov č. 1 a č. 2 o objasnenia, ktoré boli doručené listami z 10. a 15. septembra 2010. Tieto objasnenia boli predložené Portugalsku na pripomienkovanie.
(8)
Listami zo 17. septembra a z 1. októbra 2010 Komisia požiadala Portugalsko o ďalšie informácie. Portugalsko odpovedalo 18. a 29. októbra 2010.
(9)
Listami z 13. októbra 2010 boli konkurenti č. 1 a č. 2 požiadaní o poskytnutie podrobností týkajúcich sa ich odpovedí z 10. a 15. septembra 2010.
(10)
Listami z 21. a 28. októbra 2010 Komisia požiadala Portugalsko o ďalšie informácie. Portugalsko odpovedalo listami z 12. novembra.
(11)
Listom z 10. novembra 2010 konkurent č. 1 predložil objasnenie k svojmu listu z 15. septembra 2010. Dňa 12. novembra 2010 bolo toto objasnenie predložené Portugalsku na pripomienkovanie. Portugalsko naň odpovedalo 19. novembra 2010.
(12)
Listom z 30. novembra 2010 Komisia požiadala Portugalsko o ďalšie informácie. Portugalsko predložilo svoju odpoveď listom z 20. decembra 2010.
(13)
Listom z 11. novembra 2010 Komisia požiadala Portugalsko, aby predložilo analýzu investičného projektu z hľadiska nákladov a prínosov. Portugalsko predložilo požadované informácie 1. decembra 2010.
(14)
Listom zo 6. januára 2011 Portugalsko predložilo informácie týkajúce sa akcionárov spoločnosti Petrogal.
(15)
Dňa 12. januára 2011 sa konalo stretnutie medzi portugalskými orgánmi, zástupcami spoločnosti Petrogal a Komisiou. Listom z 25. januára 2011 Portugalsko predložilo informácie týkajúce sa niektorých otázok vznesených počas stretnutia (napríklad posúdenie trhu, stimulujúci účinok pomoci).
(16)
Listami z 24. januára, 16. marca a 12. apríla 2011 Komisia požiadala o ďalšie informácie o potenciálnom alternatívnom scenári pre investičný projekt a Portugalsko odpovedalo na túto žiadosť postupne listami zo 7. februára, 4. apríla a z 29. apríla 2011. E-mailom zo 7. júna 2011 Komisia požiadala o informácie, ktoré Portugalsko v predchádzajúcich listoch nepredložilo. E-mailom z 9. júna 2011 a listami z 11. a zo 17. júna 2011 Portugalsko predložilo informácie týkajúce sa niektorých z týchto otázok.
(17)
Listom z 24. júna 2011 Komisia požiadala Portugalsko, aby objasnilo chýbajúce informácie týkajúce sa trhu s naftovým palivom. Portugalsko predložilo tieto informácie listami z 30. júna a zo 14. júla 2011. Listom z 20. júla 2011 portugalské orgány dali súhlas, aby Komisia prijala toto rozhodnutie v anglickom jazyku.
2. PODROBNÝ OPIS ŠTÁTNEJ POMOCI
2.1. Príjemca
(18)
Príjemca štátnej pomoci Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (ďalej len „Petrogal“), je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Galp Energia, SGPS, S.A. (ďalej len „Galp Energia“). Hlavnými akcionármi Galp Energia sú ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (ďalej len „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (ďalej len „Parpública“) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (ďalej len „CGD“) (18) (1 %) a ďalší (23,31 %). Galp Energia je holdingovou spoločnosťou spoločnosti Galp Energia Group (ďalej len „Galp“). Galp Energia pôsobí na trhu s ropnými výrobkami (ktorý zahŕňa rafinérske a obchodné činnosti, napríklad veľkoobchodný a maloobchodný predaj), ako aj na trhu s plynom.
(19)
Holdingová spoločnosť bola pôvodne založená 22. apríla 1999 pod názvom GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., najmä na účely obchodu s ropou a zemným plynom s cieľom spojiť dve predtým existujúce portugalské štátne spoločnosti, ktoré boli prevedené pod kontrolu spoločnosti Galp Energia, konkrétne spoločnosť Petrogal zameriavajúcu sa na ropné výrobky a spoločnosť GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zameriavajúcu sa na zemný plyn (19).
(20)
Medzi podnikateľské činnosti spoločnosti Galp Energia patrí aj maloobchodný a veľkoobchodný predaj rafinovaných ropných výrobkov na Pyrenejskom polostrove. Táto spoločnosť je trhovým lídrom v Portugalsku (20) a jej prítomnosť v Španielsku neustále rastie.
(21)
Petrogal vlastní v Portugalsku iba dve rafinérie. Tieto rafinérie sa nachádzajú v Sinese a Matosinhose. Rafinérska činnosť zahŕňa všetky činnosti v oblasti rafinovania, dodávky a logistiky. Petrogal je najväčším obchodníkom s ropnými výrobkami v Portugalsku, ako aj jedným z najväčších obchodníkov na Pyrenejskom polostrove. V skutočnosti riadi všetok dovoz ropy a časť dovozu rafinovaných výrobkov do Portugalska; takisto riadi 80 % skladovacej kapacity ropy a rafinovaných výrobkov (21) a má významné postavenie v logistickej infraštruktúre Portugalska pre ropné výrobky.
(22)
Petrogal vyrába široké spektrum výrobkov, medzi ktoré patrí benzín, naftové palivo, palivo pre prúdové motory, palivový olej, nafta, LPG, asfalt a niekoľko výrobkov z aromatických uhľovodíkov. Rafinérsky podnik je zodpovedný za dodávku ropných výrobkov do maloobchodných a veľkoobchodných divízií a divízií pre obchod s LPG patriacich spoločnosti Petrogal, konkurentom a zákazníkom v zahraničí a za fungovanie svojich rafinérskych zariadení a logistických nástrojov. Petrogal skladuje a prepravuje svoje výrobky buď pomocou vlastných skladovacích zariadení, alebo prostredníctvom pridružených logistických spoločností.
(23)
Na obrázku 1 sú zobrazené vlastnícke a kontrolné práva spoločnosti Petrogal:
(24)
Dohoda akcionárov bola podpísaná 29. decembra 2005 medzi spoločnosťami Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), pričom spoločnosť CGD pristúpila k dohode 28. marca 2006 (ďalej len „dohoda akcionárov“). Dohoda akcionárov nadobudla platnosť 29. marca 2006 na obdobie ôsmich rokov. Podľa článku 20 ods. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papieroch sú hlasovacie práva spojené s akciami spoločnosti Galp Energia vlastnenými zmluvnými stranami dohody akcionárov recipročne prevedené na ostatné zmluvné strany. V dôsledku toho sa Galp Energia považuje za spoločnosť, ktorú spoločne ovládajú akcionári, ktorí sú zmluvnými stranami dohody akcionárov.
(25)
Podľa Portugalska z dohody akcionárov vyplýva, že akcionári, a najmä ENI nemôžu ovládať a výlučne sami určovať stratégie medzi vlastnými rafinérskymi činnosťami a rafinérskymi činnosťami spoločnosti Petrogal.
2.2. Investičný projekt spoločnosti Petrogal
(26)
Investičný projekt slúži na úpravu a rozšírenie existujúcich rafinérskych závodov v Sinese a Matosinhose, ktoré sú jedinými dvoma existujúcimi rafinériami v Portugalsku. Investičný projekt sa okrem toho zameriava na zlepšenie integračných a synergických účinkov medzi týmito dvoma rafinériami. Otvára možnosť využívať ťažšie druhy ropy.
(27)
Cieľom investičného projektu je najmä zvýšenie výroby naftového paliva na úkor benzínu. V závere investičného projektu sa uvádza, že zvýšené používanie ťažších druhov ropy bude viesť k zníženiu nákladov na suroviny a k zvýšeniu flexibility, pokiaľ ide o pôvod ropy, ktorá sa má spracovať.
(28)
Investičný projekt na prestavbu rafinérie v Matosinhose spočíva presnejšie vo výstavbe novej vákuovej destilačnej jednotky na získavanie vákuového plynového oleja (vacuum gas oil - VGO) a novej jednotky na znižovanie viskozity (zariadenie na ľahké krakovanie) určenej na jemné tepelné odstraňovanie výsledného vákuového zvyšku.
(29)
Investičný projekt na prestavbu rafinérie v Sinese sa zameriava na výstavbu nového hydrokrakovacieho zariadenia, konkrétne jednotky určenej na štiepenie ťažkého plynového oleja na účely výroby motorovej nafty a paliva pre prúdové motory. Podľa investičného projektu bude hydrokrakovacia jednotka používať ako surovinu vákuový plynový olej a plynový olej z procesu ľahkého krakovania, vyrábaný v rafinérii v Matosinhose aj Sinese, čím sa v plnej miere využije výrobná kapacita vnútroštátneho rafinérskeho zariadenia. Bude spracúvať približne [ ] barelov za deň a ako primárnu surovinu bude využívať približne [ ] kt/rok atmosférických zvyškov.
(30)
Výrobky získané hydrokrakovaním (LPG, ťažká nafta (22) a motorová nafta) sú [ ] hydrogenované, čo im dodáva vysokú kvalitu. Očakáva sa, že investičný projekt bude viesť iba k zvýšeniu výroby motorovej nafty a ťažkej nafty.
(31)
Podľa investičného projektu sa časť ťažkej nafty vyrobenej v rafinérii v Sinese prepraví do Matosinhosu ako surovina pre závod spoločnosti Petrogal na výrobu aromatických uhľovodíkov (23), čo bude ďalší krok k zvýšenej integrácii oboch rafinérií. Zvýšená výroba ťažkej nafty je nevyhnutným technickým dôsledkom projektu prestavby v Sinese.
(32)
Práce na investičnom projekte sa začali v roku 2008 (prvá objednávka bola predložená 14. marca 2008 na základe rozhodnutia prijatého predstavenstvom 5. marca 2008) a mali byť dokončené do 31. decembra 2010. Očakáva sa, že plná výrobná kapacita sa dosiahne do roku 2011.
2.3. Jediný investičný projekt
(33)
Portugalsko uvádza, že napriek geografickej vzdialenosti medzi týmito dvoma rafinériami (približne 450 km, ktoré sa majú prekonať pomocou námornej dopravy) by sa investičný projekt mal považovať za jediný v zmysle bodu 60 Usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (24) (ďalej len „usmernenia“). Portugalské orgány potvrdzujú, že spoločnosť Petrogal nedostala počas troch rokov pred začatím oznámeného investičného projektu žiadnu štátnu pomoc.
2.4. Náklady na investičný projekt
(34)
Investovanie do rafinérie v Sinese predstavuje investičné náklady vo výške [ ] EUR v nominálnej hodnote. Rafinéria v Sinese má dostať pomoc v hodnote [ ] EUR (nominálna hodnota), čo predstavuje 16 % intenzitu pomoci. Pokiaľ ide o rafinériu v Matosinhose, investície predstavujú hodnotu [ ] EUR (nominálna hodnota) a rafinéria má využiť pomoc v hodnote [ ] EUR (nominálna hodnota), čo zodpovedá 13 % intenzite pomoci.
(35)
Oprávnené výdavky na investičný projekt sú 974 064 894 EUR v aktuálnej hodnote (1 058 934 146 EUR v nominálnej hodnote) a týkajú sa výlučne zariadení (žiadne pozemky ani budovy). Výška pomoci pre obe rafinérie predstavuje 121 091 314 EUR v aktuálnej hodnote (160 484 007 EUR v nominálnej hodnote), čo zodpovedá 12,43 % intenzite pomoci. Rozpis oprávnených výdavkov podľa jednotlivých rokov je uvedený v tabuľke 1:
Tabuľka 1
Oprávnené náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Spolu
Dlhodobý hmotný majetok
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Financovanie investičného projektu
(36)
Petrogal plánuje financovať tento investičný projekt využitím vlastných zdrojov okrem štátnej pomoci, o ktorú požiadal (160 484 007 EUR v nominálnej hodnote). Nepočíta sa so žiadnymi ďalšími zdrojmi financovania zo štátnej pomoci. Investičný projekt využíva aj pôžičky Európskej investičnej banky v celkovej výške 500 miliónov EUR, ktoré boli schválené v roku 2009. Vlastný príspevok príjemcu k oprávneným výdavkom predstavuje 36 %.
2.6. Strop regionálnej pomoci
(37)
V súlade s portugalskou mapou regionálnej pomoci na roky 2007 - 2013 (26) sú región Alentejo s rafinériou v Sinese a región Norte s rafinériou v Matosinhose oprávnené na základe výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy získať regionálnu pomoc so stropmi regionálnej investičnej pomoci pre veľké podniky 40 % a 30 % ekvivalentu hrubého grantu (gross grant equivalent - GGE).
2.7. Prínos pre regionálny rozvoj
(38)
Investičný projekt má v oboch regiónoch viesť k vytvoreniu približne 150 priamych pracovných miest a 450 nepriamych pracovných miest. Okrem toho podľa informácií, ktoré predložilo Portugalsko, sa počas obdobia výstavby vytvorí približne 3 000 dočasných pracovných miest.
2.8. Forma pomoci
(39)
Štátna pomoc sa má poskytnúť ako pomoc ad hoc, ktorá bola vytvorená pri uplatňovaní ustanovení skončenej schémy pomoci (N 97/1999) na základe vládneho nariadenia č. 409/99 z 15. októbra 1999.
(40)
Po prijatí uznesenia portugalskej rady ministrov zo 6. marca 2008 boli medzi portugalskou vládou, spoločnosťou Petrogal a spoločnosťou Galp Energia podpísané 10. marca 2008 dve zmluvy na účel poskytnutia štátnej pomoci. Týmito dvoma zmluvami boli: „zmluva o poskytnutí daňových výhod“ a „investičná zmluva“ („zmluvy o pomoci“).
(41)
V podpísaných zmluvách o pomoci sa počíta s povolením daňového úveru, ktorý je spojený s dokončením investičného projektu. Pomoc by sa poskytla vo forme daňového úveru, ktorý by sa odpočítal od budúcich platieb dane z príjmu právnických osôb. Výšku daňového úveru by vypočítali portugalské orgány ako podiel oprávnenej investície. Daňový úver by sa použil iba v prípade daní vytvorených investičným projektom. V prípade, že by sa daňový úver nemohol úplne odpočítať, akýkoľvek nevyriešený daňový úver by sa mohol stále odpočítavať až do skončenia platnosti zmluvy (konkrétne do 31. decembra 2016).
2.9. Výška pomoci
(42)
Portugalsko chce poskytnúť regionálnu pomoc vo výške 160 484 007 EUR v nominálnej hodnote, ktorá sa má poskytovať od roku 2011. V tabuľke 2, ktorú poskytli portugalské orgány, sú uvedené podrobnosti o harmonograme poskytovania pomoci:
Tabuľka 2
Rok
Odhadovaný zdaniteľný príjem
Dane
Využitie daňového úveru (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že pomoc na investičný projekt by sa neakumulovala s pomocou získanou na rovnaké oprávnené náklady z iných miestnych, regionálnych, národných zdrojov alebo zo zdrojov EÚ.
(44)
Okrem toho sa pomoc poskytuje pod podmienkou, že Petrogal udrží investície do podporovaných regiónov minimálne päť rokov po dokončení investičného projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutie pomoci podlieha schváleniu Komisiou.
(46)
Spoločnosť Petrogal požiadala o štátnu pomoc v súvislosti s investičným projektom 22. januára 2007. Dňa 23. januára 2007 portugalské orgány písomne potvrdili spoločnosti Petrogal, že pod podmienkou podrobného overenia investičný projekt splnil podmienky oprávnenosti stanovené vo „fiškálnej schéme“ pred začatím prác na projekte.
(47)
Portugalsko sa zaviazalo, že nepresiahne maximálnu výšku pomoci a maximálnu intenzitu pomoci stanovenú v tomto rozhodnutí, a to ani v prípade nižších alebo zvýšených oprávnených výdavkov.
2.10. Všeobecné ustanovenia
(48)
Portugalsko sa zaviazalo:
-
predložiť do dvoch mesiacov od udelenia pomoci kópiu dokumentu zaslaného spoločnosti Petrogal, v ktorom oznamuje nadobudnutie platnosti zmluvy o pomoci,
-
predkladať každých päť rokov počnúc dňom schválenia pomoci Komisiou priebežnú správu (vrátane informácií o výškach vyplatenej pomoci, o plnení zmluvy o pomoci a o akýchkoľvek ďalších investičných projektoch, ktoré sa začali v tom istom zariadení/závode),
-
predložiť do šiestich mesiacov po poskytnutí poslednej tranže pomoci na základe oznámeného harmonogramu udeľovania pomoci podrobnú záverečnú správu.
3. DÔVODY ZAČATIA KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
(49)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci s ustanoveniami usmernení. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti týkajúce sa otázok uvedených v odôvodneniach 50 až 64.
3.1. Zlučiteľnosť so všeobecnými ustanoveniami usmernení
(50)
Podľa bodu 34 usmernení počiatočná investícia znamená „investíciu do hmotných a nehmotných aktív“ týkajúcu sa:
-
založenia nového podniku,
-
rozšírenia existujúceho podniku,
-
diverzifikácie výroby podniku na nové, dodatočné výrobky,
-
zásadnej zmeny výrobného programu existujúceho podniku.
Investícia určená na obnovu, ktorá nespĺňa žiadnu z týchto podmienok, je výslovne vylúčená z rozsahu vymedzenia počiatočnej investície.
(51)
V tejto súvislosti Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti o tom, či by sa investičný projekt, ktorého cieľom je modernizovať a lepšie spojiť tieto dve rafinérie, zvýšiť výrobu motorovej nafty (a paralelne nafty) a súčasne znížiť výrobu benzínu, mohol považovať za počiatočnú investíciu. Komisia bola toho názoru, že investičný projekt nepredstavuje investíciu do nového podniku ani do rozšírenia výrobného sortimentu existujúceho podniku o ďalšie nové výrobky. Mohol by sa však považovať za projekt obsahujúci určité aspekty „rozšírenia“ a „zásadnej zmeny výrobného programu“.
(52)
Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania, že keďže opatrenie pomoci sa musí posudzovať ako pomoc ad hoc, Portugalsko musí preukázať, že investičný projekt prispieva k jednotnej stratégii regionálneho rozvoja v zmysle bodu 10 usmernení.
(53)
Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania najmä pochybnosti o tom, či očakávaný prínos k regionálnemu rozvoju skutočne preváži odvetvové účinky vyplývajúce z pomoci (pomoc vo výške 160 miliónov EUR, vytvorenie iba 150 priamych pracovných miest).
(54)
V tejto súvislosti Komisia uviedla, že existujú dôvody pochybovať o nutnosti pomoci, keďže ako je zrejmé z finančných výkazov spoločnosti Petrogal za rok 2008, investičný projekt je súčasťou jej priemyselnej stratégie a mohol by sa podľa analýzy alternatívneho scenára uskutočniť bez poskytnutia pomoci. Komisia uviedla, že pomoc sa nezdá byť nevyhnutná na realizáciu investície (v prípade ktorej sa práce začali v roku 2008) a že spoločnosť Petrogal mohla zvážiť iné lokality na investovanie. Nepotrebná pomoc zrejme neprispeje k regionálnemu rozvoju a mohla by viesť k neprijateľnému narušeniu hospodárskej súťaže.
(55)
Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti o tom, či boli splnené formálne požiadavky týkajúce sa stimulujúceho účinku stanovené v bode 38 usmernení. V prípade pomoci ad hoc mal príslušný orgán pred začatím prác na projekte vydať vyhlásenie o úmysle poskytnúť pomoc pod podmienkou, že Komisia pomoc schváli.
(56)
V tejto súvislosti Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti o tom, či písomné potvrdenie Portugalska, že pod podmienkou podrobného preskúmania bol investičný projekt oprávnený získať štátnu pomoc, skutočne splnilo požiadavky bodu 38 RAG.
3.2. Posúdenie pomoci na základe ustanovení o pomoci pre veľké investičné projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investičný projekt v dvoch rafinériách ako jediný investičný projekt. Podľa bodu 60 usmernení sa počiatočná investícia považuje za jediný investičný projekt, ak je ekonomicky nedeliteľná, pri zohľadnení technických, funkčných a strategických súvislostí a bezprostrednej geografickej blízkosti.
(58)
V tejto súvislosti Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti o vzdialenosti medzi týmito dvoma rafinériami. Okrem toho považovanie investičného projektu za jediný by znamenalo uplatnenie upraveného stropu regionálnej pomoci na základe zníženia podielu v súlade s bodom 67 usmernení.
(59)
Komisia vyslovila v rozhodnutí o začatí konania pochybnosti o posúdení pomoci na základe ustanovení týchto dvoch bodov usmernení.
(60)
Komisia najmä nedokázala dospieť k záveru o príslušných výrobkoch, ktorých sa týka investičný projekt. Zostáva nejasným, či výrobkami sú výlučne motorová nafta a nafta, ako tvrdilo Portugalsko, alebo či by sa mali zohľadniť ďalšie výrobky z rafinérskej činnosti. Potenciálna nahraditeľnosť rafinérskych výrobkov z dodávateľského hľadiska sa musí posúdiť spolu so skutočnosťou, že naftu možno považovať za medziprodukt v zmysle bodu 69 usmernení.
(61)
Komisia vyslovila pochybnosti týkajúce sa relevantného tovarového trhu a toho, či ho možno pre motorovú naftu aj naftu považovať za trh predaja výrobkov priamo z rafinérie (tzv. exrafinérny predaj), ako tvrdilo Portugalsko.
(62)
Komisia vyslovila pochybnosti o tom, či by relevantné geografické trhy s dotknutými výrobkami mali byť vymedzené na národnej, regionálnej úrovni (Pyrenejský polostrov), alebo na úrovni Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“).
(63)
Okrem toho Komisia vyslovila pochybnosti o tom, či spoločnosť Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, ku ktorým patrí Petrogal, majú trhový podiel menší než 25 % relevantného trhu v súlade s bodom 68 písm. a) usmernení.
(64)
Nakoniec v súlade s bodom 68 písm. b) usmernení Komisia vyslovila pochybnosti v súvislosti so všetkými dotknutými výrobkami v tom zmysle, či výrobná kapacita vytvorená v rámci investičného projektu presahuje 5 % každého relevantného trhu pri použití údajov o zdanlivej spotrebe, a v takom prípade či priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby výrobku počas posledných piatich rokov je vyššia než priemerná ročná miera rastu HDP Európskeho hospodárskeho priestoru.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
4.1. Pripomienky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (ďalej len „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investičný projekt za nevyhnutný na podporu portugalského hospodárstva a za spôsob posilnenia európskej konkurencieschopnosti v petrochemickom a rafinérskom sektore. Ak by sa investičný projekt nemohol dokončiť alebo ak by mu chýbala podpora nevyhnutná na jeho dokončenie, mohlo by to mať vážne dôsledky, pokiaľ ide o autonómnosť a podporu petrochemického reťazca.
(66)
Nová jednotka na výrobu rafinovanej kyseliny tereftalovej (Purified Terephthalic Acid - PTA) plánovaná spoločnosťou Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., ktorá je španielskou dcérskou spoločnosťou spoločnosti La Seda de Barcelona S.A.) v Sinese prispeje k výraznému zvýšeniu požiadaviek spoločnosti La Seda na naftu. V dôsledku toho je zvýšená výroba nafty hydrokrakovacou jednotkou spoločnosti Petrogal rozhodujúca pre realizáciu investície spoločnosti La Seda a odhaduje sa približne na 400 mil. EUR.
(67)
Podľa AIPQR investičný projekt prispeje k zníženiu deficitu motorovej nafty na európskej úrovni.
(68)
AIPQR považuje príspevok spoločnosti Petrogal za nevyhnutný na realizáciu a podporu rozvoja Centra pre hospodársku súťaž a technológie v odvetví rafinácie, petrochémie a priemyslu ako súčasť stratégie Portugalska v oblasti podpory kľúčových odvetví pre národné a regionálne hospodárstva.
(69)
Podľa AIPQR má naftové palivo získané hydrokrakovaním vysokú kvalitu a zabezpečuje účinnejšie spaľovanie a minimalizáciu znečisťujúcich látok vo výfukových emisiách. Kvalita výrobkov z naftového paliva a takisto energetická účinnosť, ktoré by sa mali dosiahnuť investičným projektom, umožnia splniť plán energetickej účinnosti spoločnosti Petrogal na roky 2008 - 2011.
(70)
Okrem toho sa AIPQR domnieva, že investičný projekt prispeje k sociálnej a hospodárskej udržateľnosti regiónov Matosinhos a Sines a k národnej sociálnej a hospodárskej udržateľnosti, ak sa posudzuje ako celok.
4.2. Pripomienky Associação para a eficiência energética (ďalej len „COGEN“)
(71)
Investičný projekt je dôležitý: väčšia flexibilita dodávok a zvýšená autonómia v oblasti naftového oleja.
(72)
Podľa COGEN investičný projekt prispeje k vytvoreniu významnej príležitosti, pokiaľ ide o technologické inovácie, a k vytvoreniu približne 150 priamych pracovných miest a približne 500 nepriamych pracovných miest na strednej úrovni, pričom všetky z nich budú trvalými pracovnými miestami.
(73)
COGEN sa z energetického hľadiska domnieva, že projekty prestavby v prípade oboch rafinérií umožnia 14 % úspory energie. COGEN okrem toho zdôrazňuje, že investičný projekt prispeje aj k realizácii ďalšieho druhu investície, na ktorý sa nevzťahuje tento investičný projekt - nainštalovanie dvoch 82 MW kogeneračných jednotiek, jednej v každej rafinérii - čo by viedlo k zvýšenej kapacite v tejto technológii v Portugalsku približne o 12 %.
4.3. Pripomienky Confederação da Indústria Portuguesa (ďalej len „CIP“)
(74)
CIP sa domnieva, že investičný projekt sa zaoberá situáciou Portugalska, ktorú možno charakterizovať:
i)
rozporom medzi spotrebou motorovej nafty a existujúcou spracovateľskou kapacitou Portugalska, výsledkom čoho je chronická potreba veľkého dovozu naftového paliva a predaj nadbytočného benzínu v zahraničí;
ii)
prebytkami palivového oleja v budúcnosti, ktoré sú spôsobené tým, že na výrobu elektrickej energie sa už nepoužíva palivový olej a že existujú prekážky brániace používať palivový olej v priemysle všeobecne, ktoré sú uvedené v portugalskom národnom programe zmeny klímy;
iii)
trendmi na medzinárodnom trhu, ktoré súvisia so zvýšením nákupu ťažších a kyslejších frakcií surovej ropy, ktoré by poskytli viac flexibility v zmysle výberu surovej ropy;
iv)
prínosom pre bezpečnosť dodávok.
(75)
CIP sa domnieva, že investičný projekt prispeje k výraznému zvýšeniu energetickej účinnosti oboch rafinérií v súlade so záväzkami, ktoré prijalo Portugalsko voči EÚ, pokiaľ ide o zvýšenie európskej energetickej účinnosti o 10 %.
(76)
CIP sa domnieva, že predpokladané vytvorenie pracovných miest približne pre 150 vysokokvalifikovaných pracovníkov a 450 nepriamych trvalých pracovných miest výrazne prispeje k hospodárskemu rozvoju Portugalska. Podporí miestne hospodárstvo v dotknutých regiónoch, v ktorých je HDP na obyvateľa nižší ako celoštátny priemer, a bude viesť k vytvoreniu približne 5 000 dočasných pracovných miest počas obdobia výstavby.
4.4. Pripomienky União Geral de Trabalhadores (ďalej len „UGT“)
(77)
UGT sa domnieva, že investičný projekt podporí regionálny rozvoj a bude mať pozitívny vplyv na hospodársky rozvoj a sociálnu a územnú súdržnosť príslušných regiónov. Príslušné regióny sa vyznačujú vysokou úrovňou nezamestnanosti, podnikateľskou štruktúrou, ktorá vykazuje nízku rôznorodosť, a HDP na obyvateľa, ktorý je pod úrovňou celoštátneho priemeru. Investičný projekt bude mať významný vplyv na priemyselnú štruktúru oboch regiónov a Portugalsko ako celok, pretože sa budú rozvíjať predchádzajúce aj nadväzujúce činnosti najmä v oblastiach, medzi ktoré patrí strojárstvo a stavebníctvo, výroba elektrickej energie alebo dokonca obchod a verejné stravovanie.
(78)
UGT sa domnieva, že investičný projekt prispeje k vytvoreniu väčšieho počtu a lepších pracovných miest najmä v čase, keď nezamestnanosť v dôsledku hospodárskej a sociálnej krízy rýchlo rastie. Investičný projekt je navrhnutý tak, že bude vytvorených 150 pracovných miest priamo v oboch rafinériách, pričom mnohé z nich sú pracovnými miestami pre vysokokvalifikovaných pracovníkov. Očakáva sa, že nepriamo sa vytvorí ďalších 450 pracovných miest, pričom počas obdobia výstavby bude vytvorených 5 000 dočasných pracovných miest. Investičný projekt prispeje k zachovaniu niektorých z 2 050 existujúcich pracovných miest, ktoré by bez investičného projektu mohli byť ohrozené.
(79)
Okrem toho sa UGT domnieva, že investičný projekt pomôže splniť prísne environmentálne a bezpečnostné normy, keďže rafinérie budú vybavené technológiou šetrnejšou k životnému prostrediu.
(80)
Podľa UGT je investičný projekt veľmi dôležitý pre zlepšenie nedostatočnej kapacity Portugalska v oblasti rafinácie a výroby naftového paliva. Existujúca kapacita v oblasti rafinácie je evidentne príliš malá na pokrytie dopytu na domácom trhu, čím sa Portugalsko stáva závislejšie od dovozu naftového paliva z iných krajín (čím sa zvyšujú strategické riziká). Znížením dovozu naftového paliva by sa znížil aj súčasný obchodný deficit, ktorý sa v značnej miere odvíja od energetických účtov.
(81)
Nakoniec UGT uvádza, že investičný projekt je dôležitý nielen v národnom meradle, ale aj pre EÚ, pretože je navrhnutý tak, aby pomáhal rozvíjať ekologickejšie a udržateľnejšie hospodárstvo.
4.5. Pripomienky mestského úradu v Matosinhose
(82)
Mestský úrad v Matosinhose sa domnieva, že vytvorenie pracovných miest má veľký vplyv na oblasť. Vďaka vytvoreniu kvalifikovaných pracovných miest so mzdami presahujúcimi regionálny priemer rafinéria v Matosinhose prispeje k zvýšeniu kúpnej sily tejto oblasti a regiónu. Bude mať naďalej významný vplyv na regionálnu hrubú pridanú hodnotu vyplývajúci z činnosti rafinérie a činnosti stoviek obchodných a priemyselných malých a stredných podnikov najmä preto, že v tomto regióne je miera nezamestnanosti približne 13 % (nad vnútroštátnou úrovňou). Mestský úrad sa domnieva, že investičný projekt je pre región veľmi dôležitý, a to z hospodárskeho aj zo sociálneho hľadiska.
4.6. Pripomienky mestského úradu v Sinese
(83)
Mestský úrad v Sinese je presvedčený o dôležitosti nových výrobných jednotiek v rafinérii v Sinese pre rozvoj miestneho a regionálneho hospodárstva. To bude mať pozitívny vplyv na sociálny rozvoj regiónu v dôsledku vytvorenia kvalifikovaných pracovných miest a vytvorenia väčšieho počtu a lepších malých a stredných podnikov.
4.7. Pripomienky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (ďalej len „CGTP“)
(84)
CGTP sa domnieva, že investičný projekt vytvára pozitívne účinky na životné prostredie a je dôležitý pre regionálny rozvoj Portugalska, pretože:
i)
umožní ponúknuť vnútroštátnemu odvetviu organickej chémie, ako aj na vývoz väčšiu rôznorodosť výrobkov lepšej kvality. Preto investičný projekt pozitívne prispeje k zhodnoteniu špecializačného profilu výrobného priemyselného odvetvia;
ii)
prispeje k vytvoreniu stoviek trvalých pracovných miest a niekoľkých tisícov dočasných pracovných miest vo fáze výstavby, najmä v regiónoch, ktoré majú jednu z najvyšších mier nezamestnanosti v Portugalsku;
iii)
okrem ďalších hospodárskych činností prispeje k rozvoju miestneho hospodárstva na úrovni bývania, obchodu a hotelov.
4.8. Pripomienky Associação Industrial Portuguesa (ďalej len „AIP“)
(85)
AIP uvádza, že investičný projekt významne prispeje k zvýšeniu bohatstva regiónov Norte a Alentejo.
(86)
Región Norte s mierou nezamestnanosti 11,6 % je v porovnaní s celoštátnym priemerom 9,8 % (údaje z tretieho štvrťroka 2009) v súčasnosti regiónom s najvyššou úrovňou nezamestnanosti v Portugalsku, a najmä s vysokou dlhodobou nezamestnanosťou (polovica nezamestnaných obyvateľov hľadá prácu rok alebo dlhšie). Vytvorenie 500 priamych pracovných miest a 200 trvalých nepriamych pracovných miest a takisto približne 2 000 dočasných pracovných miest počas fázy výstavby predstavuje v rámci súčasnej sociálnej krízy obrovský prínos pre tento región.
(87)
Región Alentejo je v súčasnosti jeden z regiónov s najvyššou mierou nezamestnanosti v Portugalsku - 10,2 % v porovnaní s celoštátnym priemerom 9,8 % (údaje z tretieho štvrťroka 2009) - a najmä s vysokou dlhodobou nezamestnanosťou (polovica nezamestnaných obyvateľov hľadá prácu rok alebo dlhšie). V tejto súvislosti bude vytvorenie 100 priamych pracovných miest a 250 trvalých nepriamych pracovných miest a približne 3 000 pracovných miest počas fázy výstavby predstavovať dôležitý prínos pre región.
4.9. Pripomienky konkurenta č. 1
4.9.1. Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania
(88)
Podľa konkurenta č. 1 sa investičný projekt môže považovať iba za „rozšírenie existujúceho podniku“ v zmysle bodu 34 usmernení. Investičný projekt nemožno považovať za jediný, pretože základné prostriedky investície by boli „ekonomicky deliteľné“ v zmysle bodu 60 usmernení. Rafinérie v Sinese a Matosinhose sú v skutočnosti geograficky od seba vzdialené. V investičnom projekte je pre každú rafinériu jasne vymedzená samostatná investícia. Rafinérie si môžu vybrať, či budú mať vákuovú jednotku a jednotku na ľahké krakovanie, avšak nebudú mať hydrokrakovaciu jednotku, alebo naopak. Investície pre rafinérie nie sú preto nevyhnutne priamo spojené. V každom prípade by rafinérie mohli fungovať samostatne, bez nutnosti akejkoľvek integrácie. Okrem toho rafinéria v Matosinhose by mohla predávať svoju výrobu vákuového plynového oleja na medzinárodných trhoch a hydrokrakovacia jednotka nachádzajúca sa v Sinese by mohla využívať ako surovinu dovážaný vákuový plynový olej.
(89)
Portugalsko uviedlo ako prínos investičného projektu pre regionálny rozvoj iba vytvorenie priamych a nepriamych pracovných miest. Preto nemožno preukázať, že investičný projekt prispieva k jednotnej stratégii regionálneho rozvoja a že sa týka cieľa hospodárskej súdržnosti (28). Je ťažké uznať, že vynaloženie sumy viac než jedného milióna EUR na jedno vytvorené priame pracovné miesto možno považovať za mimoriadny prínos pre regionálny rozvoj. V tejto súvislosti sa pomer výšky pomoci k priamym pracovným miestam pre investičný projekt porovnáva s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie (uvedené v tabuľke, v ktorej je preskúmaný tento podiel v predchádzajúcich rozhodnutiach Komisie). Okrem toho sa konkurent č. 1 domnieva, že investičný projekt nie je spojený so žiadnym údajným zlyhaním trhu.
(90)
Pokiaľ ide o formálnu požiadavku na stimulujúci účinok, spoločnosť Petrogal pred začatím prác nikdy nedostala od Portugalska vyhlásenie o úmysle poskytnúť pomoc. Preto konkurent č. 1 dospel k záveru, že pomoc nie je v súlade s bodom 38 usmernení.
(91)
Z hľadiska ekonomického posúdenia sa konkurent č. 1 domnieva, že pomoc nespĺňa kritériá nevyhnutnosti a nevytvára žiadny stimulujúci účinok. Investičný projekt je produktívnou investíciou, ktorá je ekonomicky stimulovaná nerovnováhou medzi ponukou a dopytom, a príležitosťou na získanie prístupu k ťažšej a lacnejšej surovej rope. Je to investícia v reakcii na prirodzený vývoj dopytu po naftovom palive. Všetky ďalšie hospodárske subjekty v Európe realizujú podobné investície do rafinérií bez štátnej pomoci. Preto tieto skutočnosti poukazujú na to, že investičný projekt by sa uskutočnil aj bez pomoci, čo nie je v súlade bodom 22 oznámenia Komisie z 24. júna 2009 (29) (ďalej len „oznámenie o dôkladnom posúdení“).
(92)
Konkurent č. 1 sa domnieva, že dotknutými výrobkami sú:
-
naftové palivo (ktoré je koncovým výrobkom),
-
nafta (ktorá je medziproduktom v zmysle bodu 69 usmernení), preto sa petrochemické výrobky vyrobené z nafty musia takisto považovať za (predpokladané) dotknuté výrobky,
-
zvyšky z hydrokrakovania (keď hydrokrakovacia jednotka nie je vybavená recyklačným zariadením).
- Motorová nafta
(93)
Podľa konkurenta č. 1 Petrogal je jediným hospodárskym subjektom na trhu, ktorý dokáže rafinovať surovú ropu v Portugalsku. Petrogal zásobuje svojich konkurentov na tomto trhu. Petrogal ovláda najväčšie dovozné a skladovacie zariadenia na benzín a naftové palivo. Petrogal má najväčšiu sieť čerpacích staníc v Portugalsku. Petrogal má na veľkom počte trhov s ropnými výrobkami v Portugalsku dominantné postavenie alebo prinajmenšom významný vplyv. Konkurent č. 1 sa domnieva, že posúdenie relevantného trhu by sa nemalo týkať iba predaja priamo z rafinérie, ale aj situácie na úrovni maloobchodného a veľkoobchodného trhu s naftovým palivom z hľadiska hospodárskej súťaže.
- Nafta
(94)
Pokiaľ ide o naftu, konkurent č. 1 sa takisto domnieva, že relevantný tovarový trh, ktorý sa má posúdiť, by nemal byť obmedzený na predaj priamo z rafinérie, ale mali by v ňom byť zohľadnené nadväzujúce činnosti.
(95)
Pokiaľ ide o relevantný geografický trh, podiel celkového dovozu k vývozu naftového paliva v súvislosti s celkovým predajom naftového paliva v Portugalsku je príliš nízky, aby bolo možné odôvodniť, že za relevantný trh bol zvolený regionálny trh. Konkurent č. 1 sa domnieva, že relevantným geografickým trhom je portugalský trh.
(96)
Konkurent č. 1 sa domnieva, že by sa mali zohľadniť činnosti spoločnosti ENI na dotknutých tovarových trhoch, pretože v prípade, že spoločnosť môže uplatňovať rozhodujúci vplyv na politiku predaja inej spoločnosti, je nevyhnutné preskúmať spoločný podiel oboch spoločností na relevantných trhoch.
(97)
Konkurent č. 1 dospel k záveru, že v prípade naftového paliva sa 25 % prah na trhu stanovený v bode 68 usmernení výrazne presiahol. Preto pomoc poskytnutá prostredníctvom investičného projektu je navrhnutá tak, aby podporovala dominantný hospodársky subjekt na trhu a umožnila mu zachovať si a zvýšiť svoj vplyv na trhu. Hospodárska súťaž bude vážne ovplyvnená a pomoc výrazne naruší relevantné trhy.
(98)
Na záver sa konkurent č. 1 domnieva, že pomoc predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá posilňuje postavenie dominantného hospodárskeho subjektu na relevantných trhoch. Pomoc neprispieva k vytvoreniu stimulujúceho účinku. Negatívne účinky pomoci v každom prípade prevažujú akékoľvek pozitívne účinky, ktoré môže mať.
4.9.2. Pripomienky predložené listami z 15. septembra a 10. novembra 2010 (v odpovedi na otázky Komisie z 5. augusta a 13. októbra 2010)
(99)
Podobné investičné projekty sa realizovali v štyroch rafinériách (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao) s rovnakým cieľom zvýšiť ziskovosť aktív prostredníctvom nainštalovania nových konverzných jednotiek, ktorými sa maximalizuje výťažnosť stredných destilátov, znížiť výrobu palivového oleja a spracúvať ťažšiu surovú ropu. Konkurent č. 1 sa odvoláva aj na podobné investičné projekty v Taliansku (rafinérie spoločnosti ENI v Sannazzare a Tarante), v Nemecku (Bayernoil), v Litve (Mazeikiu Nafta) a v Bielorusku (Slavneft).
(100)
Pokiaľ ide o potenciálnu referenčnú návratnosť takýchto investícií v odvetví, konkurent č. 1 uvádza, že nie je informovaný o referenčnej hodnote: ziskovosť investičného projektu obvykle závisí od nákladov na kapitál každej spoločnosti a ďalších aspektov. Konkurent č. 1 sa domnieva, že v čase, keď sa rozhodovalo o investičnom projekte, by orientačná návratnosť v rafinérskom odvetví mala byť minimálne 10 %.
(101)
Konkurent č. 1 sa všeobecne odvoláva na existenciu prekážok dovozu v súvislosti s relevantným geografickým trhom. Domnieva sa, že hlavným problémom v Portugalsku je dominantné postavenie spoločnosti Petrogal na trhu, ktorá ovláda 100 % rafinérskej kapacity v Portugalsku, a teda najdôležitejšie dovozné a vývozné terminály. Ďalej tvrdí, že Petrogal má dominantné postavenie, pokiaľ ide o kapacitu skladovania výrobkov, ktorú niektoré nezávislé zdroje (30) odhadujú na 90 % trhu. To umožňuje, aby spoločnosť Petrogal mala na portugalskom trhu podiel približne 45 % v oblasti maloobchodného predaja a 80 % v oblasti veľkoobchodného predaja.
(102)
Pokiaľ ide o otázku Komisie, ktorá sa týka zamietnutia povolenia prístupu k skladovacej kapacite spoločnosti Petrogal, konkurent č. 1 nedokázal opísať takúto situáciu.
(103)
Konkurent č. 1 sa domnieva, že v Portugalsku existujú obmedzenia skladovacej kapacity a že náklady na skladovanie sú v Portugalsku v prípade podobných zariadení alebo činností vyššie (približne o 25 %) ako v iných krajinách, napríklad v Španielsku a Taliansku.
(104)
Konkurent č. 1 sa domnieva, že neexistujú významné rozdiely medzi cenami dovážanej motorovej nafty a cenou motorovej nafty získavanej od spoločnosti Petrogal, keďže ceny sú indexované podľa medzinárodných cien s pripočítaním nákladov na logistiku.
4.10. Pripomienky konkurenta č. 2
4.10.1. Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania
(105)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že investičný projekt prispeje k zvýšeniu kapacity spoločnosti Petrogal v oblasti výroby motorovej nafty približne o 2,5 milióna ton, čím sa Portugalsko premení z malého dovozcu na významného vývozcu motorovej nafty.
(106)
Konkurent č. 2 vyjadruje pochybnosti o nutnosti pomoci, keďže Petrogal patrí do významnej spoločnosti, ktorú vlastní a ovláda spoločnosť ENI. Petrogal je zisková spoločnosť, ktorá v Brazílii a Angole investovala významné prostriedky do činností predchádzajúcich rafinácii, a v Španielsku do nadväzujúcich činností s cieľom rozšíriť svoju distribučnú sieť. Využíva privilegované postavenie v Portugalsku, pričom je vlastníkom iba dvoch rafinérií.
(107)
Petrogal je vertikálne integrovaná a najväčšia spoločnosť obchodujúca s ropnými výrobkami v Portugalsku a je tretí najväčší konkurent na Pyrenejskom polostrove.
(108)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že štátna pomoc nespĺňa formálne požiadavky na stimulujúci účinok pomoci stanovený v bode 38 usmernení. Investičný projekt je ziskovou transakciou v tom, že plní strednodobé až dlhodobé strategické ciele spoločnosti Petrogal, ktoré sa uskutočnia aj bez pomoci.
(109)
Podľa konkurenta č. 2 investičný projekt prispeje k uspokojeniu rastúceho vnútorného dopytu po motorovej nafte, umožní spoločnosti Petrogal, aby sa stala čistým vývozcom na ďalšie trhy (napríklad Francúzsko a Španielsko), a prispeje k zvýšeniu rafinérskej marže spoločnosti Petrogal.
(110)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že nevyhnutnosť pomoci sa musí posúdiť na základe ustanovení oddielu 2.3 oznámenia o dôkladnom posúdení.
(111)
Konkurent č. 2 sa odvoláva na správu PFC Energy uvedenú v poznámke pod čiarou č. 31, v ktorej sa uvádza, že investičný projekt spoločnosti Petrogal bol realitou už v roku 2006. Investičný projekt sa mohol uskutočniť iba v regiónoch Matosinhos a Sines (nie preto, že sú to podporované oblasti, ale preto, že sa tam nachádzajú rafinérie).
(112)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že podľa vymedzenia by nemohla existovať iná lokalita na investovanie do prestavby existujúcich rafinérií.
(113)
Konkurent č. 2 predložil iba pripomienky týkajúce sa naftového paliva.
- Úroveň priamo z rafinérie
(114)
Konkurent č. 2 vysvetľuje, že hoci neexistujú žiadne právne prekážky brániace dovozu, dovoz je veľmi podmienený (ak nie obmedzený) spektrom fyzických faktorov (nedostatok miest na skladovanie dovozu, ich umiestnenie a vlastníctvo, obmedzenia sekundárnej logistickej siete) a faktormi štruktúry trhu (schopnosť stanoviť ceny priamo z rafinérie).
- Veľkoobchodná úroveň
(115)
Ostatné subjekty na portugalskom trhu dovážajú 90 % celkovej dovezenej motorovej nafty, pričom čelia značným ťažkostiam, ako je uvedené v správe portugalského orgánu na ochranu hospodárskej súťaže Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal (31) (ďalej len „správa orgánu“). Konkurent č. 2 sa domnieva, že všetky tieto faktory vedú k tomu, že portugalský trh sa stáva viac uzavretý než porovnateľné trhy v iných krajinách.
(116)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že posúdenie relevantného trhu by sa nemalo obmedzovať na predaj priamo z rafinérie, ale malo by zahŕňať aj distribučné a predajné kanály (maloobchod a veľkoobchod). Investičný projekt prispeje k zvýšeniu výroby o 2,5 milióna ton za rok, čím sa Portugalsko zmení na krajinu s ročným prebytkom 1,6 milióna ton motorovej nafty a 0,5 milióna ton bionafty ročne pochádzajúcej z rafinérie v Sinese.
- Veľkoobchodný a maloobchodný predaj
(117)
Podľa správy orgánu sa táto úroveň predaja považuje za druhú úroveň v štruktúre distribúcie motorovej nafty. Cena motorovej nafty bude závisieť od nákupnej ceny v rafinérii alebo pri dovoze, ku ktorej sa pripočítavajú náklady na prepravu a skladovanie a obchodná marža.
(118)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že Petrogal konkuruje aj na distribučnej úrovni s jasnou konkurenčnou výhodou: akákoľvek pomoc poskytnutá na zníženie nákladov spoločnosti Petrogal vo výrobe motorovej nafty by prispela k posilneniu jej súčasného dominantného postavenia na portugalskom trhu (51 % na veľkoobchodnom trhu a 37 % na maloobchodnom trhu).
(119)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že relevantným geografickým trhom by mal byť nanajvýš pyrenejský trh. Relevantný geografický trh by mohol byť na úrovni EHP iba vtedy, ak by dovoz motorovej nafty účinne konkuroval motorovej nafte rafinovanej v Portugalsku (konkrétne za predpokladu, že neexistujú žiadne právne ani hospodárske prekážky brániace vstupu).
(120)
Pomoc na investíciu bude mať vplyv na konkurentov spoločnosti Petrogal na pyrenejskom trhu, keďže rafinérie nachádzajúce sa v Španielsku uskutočnili podobné investície (s veľmi podobnými strategickými cieľmi) bez štátnej pomoci.
(121)
Ak by sa veľkoobchodný a maloobchodný predaj považoval za súčasť relevantného tovarového trhu, podiel spoločnosti Petrogal na vnútroštátnom a miestnom trhu by bol výrazne nad 25 % prahom stanoveným v bode 68 usmernení a pomoc by sa nemala poskytnúť.
(122)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že na strane ponuky sú veľkoobchodný a maloobchodný trh s benzínom a motorovou naftou veľmi koncentrované (prvé štyri subjekty na trhu majú na trhu podiel viac než 95 %), ako vo svojej správe uviedol portugalský orgán na ochranu hospodárskej súťaže.
(123)
Odhadovaný podiel spoločnosti Petrogal na veľkoobchodnom trhu s motorovou naftou v Portugalsku je z hľadiska objemu medzi 35 % a 45 %. Konkurent č. 2 sa domnieva, že investičný projekt bude viesť k ďalšej výrobnej kapacite 2,5 milióna ton, a ak sa tento projekt dá do súvislosti s inými projektmi, ktoré spoločnosť Petrogal uskutočnila, Petrogal bude môcť uspokojiť vnútorný dopyt na portugalskom trhu s motorovou naftou, ale aj vyviezť takmer 2 milióny ton motorovej nafty do susedných krajín (Španielska a Francúzska).
4.10.2. Pripomienky predložené listom z 10. septembra 2010 v odpovedi na požiadavku Komisie o informácie zo 4. augusta 2010.
(124)
Konkurent č. 2 uvádza, že na sektorovej úrovni nie je stanovená referenčná hodnota návratnosti, keďže spoločnosti majú vlastnú cieľovú návratnosť a cieľové návratnosti by sa mohli líšiť v závislosti od charakteristík každého investičného projektu. Konkurent č. 2 uvádza zoznam piatich rafinérií, ktoré realizovali podobné investičné projekty v celkovej hodnote viac ako 6 miliárd EUR bez štátnej pomoci.
(125)
Konkurent č. 2 uvádza, že skladovacie kapacity a prístavné zariadenia sú obmedzené. Preto sa zásielky do Portugalska uskutočňujú v menších množstvách, čo vedie k vyšším distribučným nákladom, čo má zasa vplyv na konečné maloobchodné a veľkoobchodné marže.
(126)
Pokiaľ ide o skladovacie zariadenia, konkurent č. 2 uvádza, že zariadenia obvykle používa vlastník (napríklad Petrogal) na vlastné účely. V prípade skladovacích zariadení patriacich tretím stranám je k dispozícii málo skladovacích priestorov v dôsledku dlhodobých zmlúv, ktoré už boli podpísané s inými hospodárskymi subjektmi.
(127)
Konkurent č. 2 sa domnieva, že Petrogal má voči svojim konkurentom výhodu vo svojej predajnej cene motorovej nafty, ktorá sa odhaduje približne na 3 až 5 USD/t, v dôsledku svojho dominantného postavenia v oblasti skladovacích zariadení.
5. PRIPOMIENKY PORTUGALSKA
5.1. Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania
(128)
Portugalsko spresnilo, že stretnutie medzi portugalskými orgánmi a útvarmi Komisie sa konalo 11. marca 2009. Portugalsko uvádza, že investičný projekt nie je náhradou ani vylepšením projektu; je to projekt prestavby, ktorý znamená účinnú zmenu procesu rafinácie s cieľom lepšie uspokojiť rastúci dopyt po motorovej nafte. Portugalsko dodáva, že EIB poskytne financovanie a že pomoc vo forme daňového úveru sa poskytne od roku 2011. Portugalsko sa takisto domnieva, že označenie investičného projektu za pomoc ad hoc by nemalo viesť k sprísneniu pravidiel posúdenia. Zmluva o investičnom projekte a zmluva o pomoci uzatvorená medzi Portugalskom a príjemcom v skutočnosti závisia od pozitívneho rozhodnutia Komisie. Keďže investičný projekt a zmluvy o pomoci už boli predložené Komisii počas notifikačnej fázy, Portugalsko navrhuje predložiť administratívny list - so zmluvou o investičnom projekte a zmluvou o pomoci, ktoré sú uvedené na strane 8 rozhodnutia o začatí konania v prílohe k tomuto administratívnemu listu -, v ktorom bude uvedené nadobudnutie platnosti týchto zmlúv.
5.1.1. Pripomienky týkajúce sa investičného projektu
(129)
Portugalsko sa domnieva, že investičný projekt predstavuje počiatočnú investíciu, ktorá spadá do týchto kategórií: rozšírenie existujúceho podniku alebo zásadná zmena výrobného programu.
(130)
Podľa Portugalska nová vákuová destilačná jednotka a nová hydrokrakovacia jednotka umožnia vyrábať vyššie množstvá motorovej nafty, a tým prispôsobiť výrobu motorovej nafty potrebám trhu. Takéto prispôsobenie nie je možné so súčasným usporiadaním rafinérskeho systému, ktorý poskytuje veľmi malú flexibilitu, pokiaľ ide prechod z výroby benzínu na výrobu motorovej nafty.
(131)
Nová vákuová destilačná jednotka a jednotka na ľahké krakovanie v Matosinhose, nová hydrokrakovacia jednotka v Sinese a pôvodné predtým existujúce rafinérske jednotky budú fungovať simultánne. Preto Portugalsko považuje investičný projekt za rozšírenie výrobného systému so zásadnou zmenou výrobného procesu.
(132)
Portugalské orgány vysvetľujú, že nové usporiadanie výrobného programu prispeje k posilneniu prevádzkových a funkčných vzájomne sa dopĺňajúcich spojení medzi týmito dvoma rafinériami: vákuový plynový olej [ ] sa bude prepravovať z Matosinhosu do Sinese a ťažká nafta [ ] sa bude prepravovať zo Sinese do Matosinhosu. Investičný projekt sa realizuje v integrovanom rafinérskom systéme: rafinérie v Sinese a Matosinhose sú neoddeliteľné najmä preto, aby sa optimalizovala výroba motorovej nafty. Jediným kritériom, ktoré sa nedodržiava, je geografické kritérium („bezprostredná geografická blízkosť“). Rozdelenie investičného projektu na dve časti by však bolo umelé, pretože je technicky, funkčne a strategicky nedeliteľný (32).
5.1.2. Pripomienky týkajúce sa charakteristiky trhu a relevantných výrobkov
(133)
Portugalsko sa domnieva, že relevantnými výrobkami sú motorová nafta a ťažká nafta, pričom motorová nafta je ekonomickým stimulujúcim prvkom pre investície a ťažká nafta je technicky nevyhnutným vedľajším produktom pre výrobu v Sinese.
(134)
Pokiaľ ide o ťažkú naftu vyrábanú rafinériami po prestavbe, bude sa využívať vnútroštátne pri výrobe aromatických uhľovodíkov spoločnosťou Petrogal v Matosinhose a nahradí dovoz (pričom 92 % dovozu pochádza z krajín mimo EÚ). Investičný projekt prispeje iba k zvýšeniu výroby ťažkej nafty v Sinese (o [200 - 250] kt za rok) (33). Zvýšená výroba ťažkej nafty v Sinese nahradí množstvá, ktoré sa v súčasnosti dovážajú do Matosinhosu, a nebude sa predávať tretím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že žiadna investícia do rafinérie v Matosinhose sa netýka konkrétnych jednotiek spracúvajúcich ťažkú naftu na reformér, medziprodukt na výrobu aromatických uhľovodíkov (konkrétne derivátov nafty) a následne spracovanie reforméra v závode spoločnosti Petrogal v Matosinhose na báze aromatických uhľovodíkov na deriváty nafty (ktoré sa predávajú na trhu za trhové ceny druhej generácie petrochemického priemyslu). Cena reforméra účtovaná závodu na výrobu aromatických uhľovodíkov zostane nezmenená, keďže je indexovaná na [10 - 20] % parity dovozu nafty a [80 - 90] % parity vývozu benzínu.
(136)
Portugalsko sa domnieva, že jeho relevantný vnútroštátny trh je otvorený a konkurenčný bez prekážok brániacich obchodu. Ceny motorovej nafty sú založené na cene surovej ropy a nákladoch na rafináciu. Rafinérie musia konkurovať dovozu. Portugalsko sa domnieva, že relevantným geografickým trhom je trh severozápadnej Európy.
(137)
V predchádzajúcich rozhodnutiach Komisie sa uvádza, že nafta je výrobok, s ktorým sa obchoduje v medzinárodnom meradle, a relevantným tovarovým trhom je minimálne západná Európa.
(138)
Na úrovni skupiny [bez údajov spoločnosti ENI, keďže tá na pyrenejskom trhu nepôsobí v oblasti rafinácie ani v maloobchode a Herfindahl-Hirschmanon index (HHI) ukazuje nízku úroveň koncentrácie na európskej úrovni] je trhový podiel na regionálnej úrovni nižší než 25 %.
5.1.3. Pripomienky týkajúce sa projektu v rámci európskej, vnútroštátnej a regionálnej stratégie
(139)
Portugalsko zdôrazňuje, že investičný projekt je v súlade so strategickými cieľmi prijatými na vnútroštátnej alebo európskej úrovni. Maximalizácia výroby motorovej nafty - ktorá sa odhaduje na [1 - 3] milióny t/rok od roku 2011 - umožní lepšie využiť spracovateľskú kapacitu vnútroštátneho rafinérskeho systému. Umožní lepšie zosúladiť ponuku a dopyt a tak neutralizovať vážny deficit motorovej nafty a znížiť nadbytočnú výrobu benzínu.
(140)
Podľa Portugalska investičný projekt prispeje k zníženiu závislosti od dovozu motorovej nafty z Ruska - čo je cieľ, ktorý prijala Komisia [v jej oznámení z roku 2008 s názvom Druhý strategický prieskum energetickej politiky: akčný plán EÚ pre energetickú bezpečnosť a solidárnosť (34)] a členské štáty.
(141)
Dopyt po motorovej nafte sa zvýšil a bude sa zvyšovať v období rokov 2000 až 2025, ale rafinérie sa vo svojom existujúcom usporiadaní môžu iba minimálne prispôsobiť vývoju dopytu bez významných investícií do reštrukturalizácie. Investícia spoločnosti Petrogal predpokladá zvýšenie dopytu, prispieva k zníženiu závislosti od dovozu a súvisiacich rizík spojených s dodávkou.
(142)
Investičný projekt podporí zníženie atmosférických emisií a optimalizáciu energetickej účinnosti zariadení. Plánované opatrenia v oblasti energetickej racionalizácie umožnia znížiť súčasnú spotrebu energie v rafinériách o [ ] %.
(143)
Po začatí výroby v rafinériách po prestavbe sa bude spracúvať ten istý náklad, ale s podstatne vyššou konverznou kapacitou, s nižšou spotrebou energie a s nižšími emisiami.
(144)
Podľa Portugalska má vplyv na znečistenie ovzdušia veľký význam, pretože investičný projekt prispeje k zníženiu emisií z pevného zdroja v rafinériách, a teda prispeje k dosiahnutiu regionálnych a národných cieľov v oblasti kvality ovzdušia.
(145)
Význam investičného projektu na regionálnej úrovni sa uznáva, pokiaľ zahŕňa aj zavedenie zemného plynu do palivového portfólia rafinérií a do nahradenia súčasného zariadenia na výrobu pary kogeneračnou jednotkou.
(146)
Prínosy pre životné prostredie na národnej úrovni možno posúdiť z hľadiska prínosu k dosiahnutiu cieľov stanovených v národnom programe na zníženie emisií oxidu siričitého a oxidov dusíka znečisťujúcich ovzdušie (35).
(147)
Investičný projekt prispeje k zlepšeniu kvality motorovej nafty a následne k zníženiu znečisťujúcich emisií z vozidiel. Investičný projekt bude mať pozitívny vplyv aj na biologické faktory (flóra a fauna) a na krajinu.
5.1.4. Pripomienky týkajúce sa prínosu pre regionálny rozvoj
(148)
Portugalsko vyzdvihuje významný prínos investičného projektu pre regionálny rozvoj vzhľadom na jeho umiestnenie v dvoch znevýhodnených regiónoch, ktoré trpia vysokou nezamestnanosťou. Obidva regióny sú podľa článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy oblasťami oprávnenými získať pomoc so štandardnými stropmi regionálnej pomoci pre veľké podniky 40 % (v prípade Sines v regióne Alentejo) a 30 % (v prípade Matosinhos v regióne Norte) podľa portugalskej mapy regionálnej pomoci. Obidva regióny sú regiónmi cieľa Konvergencia (ktorý je vymedzený v regionálnej politike EÚ) s HDP na obyvateľa pod úrovňou 75 % európskeho priemeru.
(149)
Portugalsko sa domnieva, že rafinérie v Sinese a Matosinhose predstavujú základné piliere regionálnych hospodárstiev. Portugalsko očakáva, že investičný projekt bude mať mimoriadne pozitívne účinky na zamestnanosť a všeobecnejšie na hospodársku štruktúru regiónov Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinéria v Sinese sa nachádza v regióne Alentejo, ktorý je regiónom s HDP 6 % pod celoštátnym priemerom. Tento región sa vyznačuje zníženou podnikateľskou hustotou a nedostatkom moderných služieb na podporu rozvoja a inovácií. V tretej štvrtine roku 2009 bola miera nezamestnanosti 10,2 %, konkrétne 0,4 % nad celoštátnym priemerom, a odvtedy sa zvyšovala na 11,6 % v tretej štvrtine roku 2010 (0,7 % nad celoštátnym priemerom).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinéria v Matosinhose sa nachádza v oblasti Oporto v regióne Norte. Región Norte je v súčasnosti najchudobnejším regiónom v Portugalsku podľa NUTS II (nomenklatúra územných jednotiek na štatistické účely) s HDP na obyvateľa približne 20 % pod celoštátnym priemerom v roku 2008. Miera hospodárskeho rastu v tomto regióne je pod priemerom EÚ a Portugalska a tento región má nízku úroveň kvalifikovaných ľudských zdrojov. Miera nezamestnanosti vzrástla z 11,6 % v treťom štvrťroku 2009 na 13,2 % v tom istom štvrťroku 2010, čo je výrazne nad celoštátnym priemerom (9,8 % v roku 2009 a 10,9 % v roku 2010).
5.1.5. Pracovné miesta a odborná príprava
(152)
Podľa Portugalska sa v rámci investičného projektu vytvorí vo fáze prevádzky odhadom 150 nových pracovných miest, ktoré sú priamo spojené s prevádzkou spracovateľských jednotiek v týchto dvoch rafinériách.
(153)
Pomer medzi investičnými výdavkami a počtom vytvorených priamych pracovných miest poukazuje na to, že rafinérske odvetvie je kapitálovo veľmi náročné. Okrem toho si toto odvetvie vyžaduje špecifickú a kvalifikovanú odbornú prípravu.
(154)
Investičný projekt má významný potenciál vytvoriť nepriame pracovné miesta, keďže nové jednotky prispejú k zvýšeniu technologickej komplexnosti rafinérií a vyžiadajú si viac zásahov v súvislosti s údržbou. V dôsledku politiky rafinérií zadávať subdodávateľské zákazky sa zvýši dopyt po poskytovaní služieb špecializovanými pracovníkmi. Portugalsko sa domnieva, že „úprava rafinérskych jednotiek bude mať výrazný vplyv na vnútroštátnu priemyselnú štruktúru najmä v odvetví strojárstva, výroby elektrickej energie a stavebníctva. Odhaduje sa, že počas najintenzívnejšieho obdobia výstavby bude do stavby oboch rafinérií zapojených približne 3 000 pracovníkov“ a „očakáva sa, že sa vytvorí približne 450 nepriamych trvalých pracovných miest“. Tieto pracovné miesta si vyžadujú kvalifikovaných pracovníkov, ktorých mzda je obvykle vyššia než priemer na trhu, pričom sa očakáva významný sociálny a hospodársky dosah na okolité spoločenstvo, najmä v oblasti Sines.
(155)
Pokiaľ ide o odôvodnenosť pomeru troch nepriamych pracovných miest ku každému priamemu pracovnému miestu vytvorenému v rámci investičného projektu - a použitú metodiku -, Portugalsko odpovedalo, že tento pomer by sa mal porovnať s pomermi v prípade iných investičných projektov v tom istom odvetví. Odvolávajúc sa na dve ďalšie opatrenia štátnej pomoci schválené Komisiou (rozhodnutia Komisie N 898/06 v prípade petrochemického projektu Repsol Polimeros a N 899/06 v prípade petrochemického projektu Artensa) (36), Portugalsko sa domnieva, že pomer priamych/nepriamych pracovných miest navrhnutý pre investičný projekt je konzervatívnejší a reálnejší než pomer v prípade Repsol Polimeros (15 nepriamych pracovných miest ku každému priamemu pracovnému miestu), aj keď sú obidva projekty zamerané na opustené priemyselné lokality. Portugalsko takisto uviedlo, že sumy pre investičný projekt sa približujú k sumám v prípade projektu Artensa, ktorý je základným projektom (projekt na zelenej lúke). Portugalsko zohľadňuje aj referenčnú hodnotu stanovenú spoločnosťou HSB Solomon Associates LLC týkajúcu sa ropného priemyslu: index výkonnosti pracovníkov (Personnel Efficiency Index - PEI). Tento ukazovateľ udáva počet hodín odpracovaných na ekvivalentnú destilačnú kapacitu (Equivalent Distillation Capacity - EDC), a to vo všeobecnosti znamená počet pracovných miest vytvorených na spracovaný barel surovej ropy. V najnovšej dostupnej správe (údaje za rok 2008) príjemca uviedol globálny index [50 - 70], ktorý sa porovnáva s hodnotou 113,7 v prípade priemeru štúdie a 206,8 v prípade priemeru v južnej a strednej Európe. Táto hodnota vyjadruje počet pracovníkov interne pracujúcich v rafinérii, [ ]; a existenciu skupiny podporných činností založených na externých službách, ktoré sa poskytujú nepretržite. Portugalsko sa domnieva, že takého uchýlenie sa k externým službám zabezpečuje vytvorenie nepriamych pracovných miest a slúži na odôvodnenie očakávania vyššieho pomeru nepriamych pracovných miest k priamym pracovným miestam než v prípade projektu Artensa. Preto v prípade porovnania s rozhodnutiami Komisie opísanými v tomto odôvodnení dospelo Portugalsko k záveru, že táto stratégia sa v prípade projektu Repsol Polimeros privádza do extrému (minimálne využitie vnútorných zdrojov a maximálne využitie vonkajších zdrojov). Prípad Artensa svedčí o opaku, konkrétne o rovnováhe vo využívaní vnútorných a vonkajších zdrojov. Portugalsko sa domnieva, že navrhovaný pomer 3: 1 je v súlade s pomerom v rafinérskom odvetví a správne odráža stupeň externalizácie činností spoločnosti Petrogal (napr. v oblasti údržby).
(156)
V neskoršom podaní Portugalsko podporilo toto stanovisko, citujúc nedávny dokument (37) vydaný Komisiou, v ktorom sa podľa názoru Portugalska uvádza pomer medzi 4: 1 a 6: 1: „teda hoci výrobné odvetvie zamestnáva priamo iba 100 000 osôb v EÚ, možno sa domnievať, že od rafinérskeho odvetvia EÚ je priamo závislých až 400 000 až 600 000 pracovných miest“. V poznámke pod čiarou č. 41 v tom istom dokumente sa uvádza „ďalších 600 000 pracovných miest v oblasti logistiky a predaja“, čím by bol možný pomer dokonca 12 : 1.
(157)
Počas fázy formálneho zisťovania Portugalsko v ďalšom dokumente (v analýze nákladov a prínosov), ktorý bol predložený Komisii, uvádza počet pracovných miest zabezpečených investičným projektom, keďže bolo jasné, že v prípade alternatívneho scenára bez investícií by spoločnosť Petrogal zaviedla určité reštrukturalizačné opatrenia vrátane zníženia počtu pracovných síl. Ak by sa investičný projekt nerealizoval, došlo by k „celkovej strate 1 240 pracovných miest - 150 priamych pracovných miest + 450 nepriamych pracovných miest (priamy dôsledok projektu) okrem odhadovanej straty 160 priamych pracovných miest + 480 nepriamych pracovných miest v dôsledku opatrení na zníženie nákladov, ktoré by sa realizovali s cieľom čeliť zníženým rafinérskym maržiam rafinérií v ich súčasnom usporiadaní“.
(158)
Portugalsko zdôrazňuje, že v rámci investičného projektu sa budú využívať najmä kvalifikovaní pracovníci, ktorým bude vyplácaná [ ] priemerná mzda na relevantnom miestnom trhu. Výsledný sociálno-hospodársky vplyv na okolité spoločenstvá prispeje k rozvoju ďalších podnikov a činností. Investičný projekt bude preto prínosom pre vytvorenie a obnovu infraštruktúr a zariadení v regiónoch Oporto a Sines, pričom zabezpečí podmienky nevyhnutné na prechod týchto regiónov do nového štádia v zmysle kvality života a konkurencieschopnosti.
(159)
Portugalsko vo svojej odpovedi zdôrazňuje aj to, že „... počas fázy výstavby bude mať projekt značný vplyv na vnútroštátnu priemyselnú štruktúru tým, že podporí vytvorenie a rozvoj miestnych podnikov. Keď bude projekt úplne funkčný, podporí rozvoj nových podnikov pôsobiacich v oblasti údržby, a tak bude naďalej konsolidovať regionálnu dynamiku.“ Preto „... spoločnosť Petrogal pomôže s touto iniciatívou vyvážiť konkurencieschopnosť menej rozvinutých regiónov voči celoštátnemu priemeru. Nakoniec bude mať projekt pozitívny vplyv na podnikanie v regióne Alentejo a jeho otvorenie pre zahraničné trhy.“
(160)
Okrem toho sa očakáva, že investičný projekt bude mať v dôsledku zvýšenia toku surovín a vyrobených výrobkov medzi dvoma rafinériami veľmi pozitívny vplyv na prístavné infraštruktúry v Sines a Leixões (38) tým, že prispeje k významnému zvýšeniu ich činnosti a využitiu, a tým aj ich prevádzkových výsledkov.
(161)
Portugalsko sa okrem toho domnieva, že Petrogal počíta s využitím investičného projektu počas obdobia najmenej 30 rokov, čo poukazuje na dlhodobý záväzok plnenia regionálnych, vnútroštátnych a európskych cieľov.
(162)
Investičný projekt prispeje aj k posilneniu potenciálu regionálneho ľudského kapitálu. Na účely odbornej prípravy pracovníkov zapojených do investičného projektu, či už novoprijatých pracovníkov, alebo súčasných pracovníkov, budú vytvorené štruktúry odbornej kvalifikácie a odbornej prípravy v spolupráci s technickou univerzitou Alentejo Litoral (39) v podnikateľskom centre priemyselnej a logistickej zóny v Sinese (40) (ZILS).
(163)
Pokiaľ ide o spojenie s projektmi v oblasti výskumu a vývoja a spoluprácu s univerzitami, Portugalsko uvádza, že tieto dve rafinérie predstavujú centrá regionálneho rozvoja v zmysle výskumu a odbornej prípravy. Podľa Portugalska sa očakáva, že investičný projekt bude mať pozitívny vplyv a potenciál prilákať nové dohody medzi spoločnosťou Petrogal a vzdelávacími centrami vo vedeckej a technickej oblasti.
(164)
Portugalsko uvádza pripomienky k pomeru investícia/počet vytvorených pracovných miest, ktorý by svedčil o úplnej primeranosti pomeru, najmä ak sa zohľadní skutočnosť, že rafinérske odvetvie je kapitálovo náročné a vyžaduje si vysokokvalifikovanú pracovnú silu a vysoké úrovne investícií do odbornej prípravy kvalifikovanej pracovnej sily. Komisia schválila vysoký pomer pomoci k vytvoreným pracovným miestam aj v prípade petrochemických projektov Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Po žiadosti Komisie o predloženie analýzy nákladov a prínosov a hodnotenia projektu, ktoré sú porovnateľné s požiadavkami v prípade veľkých projektov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov (42), Portugalsko predložilo dokument zameraný najmä na stanovenie sociálnych a hospodárskych prínosov vyplývajúcich z investičného projektu. Dokument poukazuje na hospodársky vplyv v dôsledku pozitívnych prínosov vyplývajúcich z investície, akým je splatná daň projektu, priama zamestnanosť (dane), nepriama zamestnanosť (dane), zamedzenie vyplácania podpory v nezamestnanosti, spotrebná daň (DPH), úspory emisií CO2 v odvetví dopravy a priemyslu, zamedzenie platenia úrokov z vonkajšieho dlhu portugalskej vlády, dopravné a skladné (dane), ďalšie príjmy pre prístav Leixões a podpora pre rozvoj miestneho spoločenstva.
(166)
Miestne prínosy investičného projektu spočívajú v spotrebnej dani (DPH), ďalších príjmoch pre prístav Leixões a podpore pre rozvoj miestneho spoločenstva (čo spolu predstavuje sumu 49 mil. EUR v čistej aktuálnej hodnote), zatiaľ čo zostávajúce prínosy je potrebné považovať za národné blaho (predstavujúce spolu sumu 454 mil. EUR v čistej aktuálnej hodnote), z ktorého má prospech celé národné hospodárstvo, a preto môže byť iba čiastočne pridelené dotknutým regiónom. Pri predpoklade, že toto národné blaho je primerane rozdelené v portugalských regiónoch podľa ich príslušnej hospodárskej závažnosti, keďže regióny Norte a Alentejo predstavujú 34,8 % portugalského národného HDP v roku 2007, celkový regionálny prínos (vo výške 195 mil. EUR v čistej aktuálnej hodnote) výrazne presahuje náklady na pomoc poskytnutú na investičný projekt (vo výške 121 mil. EUR v čistej aktuálnej hodnote).
5.1.6. Pripomienky týkajúce sa nutnosti pomoci
(167)
Portugalsko zdôraznilo, že pomoc účinne a výrazne prispela k rozhodnutiu spoločnosti Petrogal investovať, pretože bolo nevyhnutné, aby si zabezpečila svoju ziskovosť. 5. marca 2008 predstavenstvo spoločnosti Galp schválilo investičný projekt po tom, ako vnútroštátne orgány doručili vyhlásenie o oprávnenosti vydané 23. januára 2007. Prvý záväzok týkajúci sa objednávky zariadenia je zo 14. marca 2008, konkrétne po podpísaní zmlúv o pomoci s portugalskou vládou 10. marca 2008.
(168)
Investičný projekt by sa bez poskytnutia pomoci nerealizoval, pretože jeho ziskovosť nebola preukázaná.
(169)
V roku 2001 predstavenstvo spoločnosti Galp prijalo rozhodnutie proti skoršiemu plánu na modernizáciu rafinérie v Matosinhose, keďže návratnosť použitého kapitálu (return on capital employed - ROCE) v prípade tohto projektu bola pod úrovňou vážených priemerných kapitálových nákladov (weighted average cost of capital - WACC) spoločnosti Galp Energia v prípade jej rafinérskeho odvetvia.
(170)
V roku 2005 predstavenstvo spoločnosti Galp prehodnotilo strategickú príležitosť uskutočniť projekt prestavby týchto dvoch rafinérií. Po internom preskúmaní alternatívnych investičných projektov bol predstavenstvu v marci 2008 predložený na schválenie projekt prestavby rafinérií v Sinese a Matosinhose. Vnútorná miera návratnosti spojená s preskúmanou investíciou [ ] miliónov EUR bola vypočítaná na [8 - 10] % bez akéhokoľvek stimulu, t. j. o [ ] percentuálnych bodov nad úrovňou vážených priemerných kapitálových nákladov spoločnosti Galp Energia v prípade rafinérskych činností (stanovenou na [7 - 9] %).
(171)
Rozhodnutie predstavenstva Galp v marci 2008 bolo založené na tejto analýze citlivosti vnútornej miery návratnosti (internal return rate - IRR) investičného projektu.
Tabuľka 3
S pomocou
čistá aktuálna hodnota
[100 - 150] miliónov EUR
návratnosť/IRR
[9 - 11] %
Bez pomoci
čistá aktuálna hodnota
[1 - 50] miliónov EUR
návratnosť/IRR
[8 - 10] %
Zdroj: GALP.
(172)
Podľa úvah výkonného výboru spoločnosti Galp Energia z 10. januára 2008 boli vážené priemerné kapitálové náklady spoločnosti v prípade oblasti dodávok, rafinácie a logistiky na úrovni [7 - 9] % a vnútorná minimálna miera návratnosti (hurdle rate) spoločnosti [riziková prémia pripočítaná ku kapitálovým nákladom (43)] na úrovni [10 - 12] %.
(173)
Portugalsko uviedlo, že vážené priemerné kapitálové náklady a vnútorná minimálna miera návratnosti stanovené spoločnosťou Galp Energia boli v súlade s obvyklou praxou v rafinérskom odvetví a že použitie týchto ekonomických kritérií obvykle uznávajú všetky veľké spoločnosti v odvetví. Na podporu týchto vyhlásení Portugalsko poskytlo Komisii tabuľku, ktorú vypracoval Citigroup, Bloomberg a Broker Research v roku 2010 a v ktorej sú porovnané vážené priemerné kapitálové náklady významných spoločností pôsobiacich v tomto odvetví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že rozhodnutie o investovaní bolo a je v súlade s praxou a obvyklými požiadavkami na ziskovosť, ktoré príjemca vyžaduje vo všetkých svojich projektoch. Na posúdenie ziskovosti sa okrem pojmu WACC ako ďalšie kritérium používa minimálna miera návratnosti. Prognózy budúcich peňažných tokov nie sú väčšinou spoľahlivé. Vždy existuje neistota (riziko) spojené s prognózou peňažných tokov; čím sú časovo vzdialenejšie, tým existuje väčšia možnosť, že odhad bude približný a bude obsahovať chyby. Najbežnejším spôsobom, ako odstrániť túto neistotu, je pripočítať ku kapitálovým nákladom (WACC) rizikovú prémiu a použiť túto mieru ako minimálnu mieru ziskovosti požadovanú pre investíciu (minimálna miera návratnosti). Rozdiel medzi hodnotou minimálnej miery návratnosti a hodnotou WACC predstavuje preto dodatočný zisk, ktorý sa pri rozhodovaní o investovaní očakáva, keďže zohľadňuje dodatočné riziko zistené v predpokladaných budúcich peňažných tokoch. Portugalsko uviedlo, že zahrnutie minimálnej miery návratnosti do analýzy a rozhodovania spoločnosti Galp Energia o investičných projektoch existuje od roku 2002. V tom roku sa stanovilo, že miera minimálnej návratnosti v prípade projektov predstavuje vážené priemerné kapitálové náklady zvýšené o prirážku [1 - 5] percentuálnych bodov (pb). V roku 2006 sa Galp Energia rozhodla vypočítať minimálnu mieru návratnosti trochu iným spôsobom, konkrétne namiesto pripočítania [1 - 5] pb k WACC sa rozhodla zvýšiť WACC o [10 - 50] % (WACC2006 + minimálna miera návratnosti2006 = [1,1 - 1,5] × WACC2006). Toto nové kritérium bolo výsledkom vnútornej úvahy v tom zmysle, že vzhľadom na odlišné úrovne WACC každého obchodného odvetvia sa zdalo, že použitie určitého percentuálneho podielu zo základu bude vhodnejšie a logickejšie než použitie absolútnej hodnoty. Pre ďalšie vysvetlenie poskytlo Portugalsko Komisii rôzne vážené priemerné kapitálové náklady a minimálne miery návratnosti, ktoré spoločnosť Galp Energia použila v období od roku 2002 do roku 2006 pre každé obchodné odvetvie: dodávky a rafinácia, obchod s ropnými výrobkami, prieskum a výroba, plyn a elektrická energia.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podľa medzinárodne uznávaných noriem pre projekty tohto druhu, keďže úroveň zmeny v investícii je stále významná v danej fáze technického rozvoja (Front End Engineering Design), predstavenstvo Galp sa domnievalo, že projekt tohto významu s návratnosťou takou blízkou k WACC nebude životaschopný, keďže by mohol ľahko skončiť s návratnosťou menšou, než je referenčná hodnota.
(176)
Keď sa však zohľadní poskytnutie daňového stimulu v investičnom projekte, návratnosť investičného projektu by bola [9 - 11] %, čo sa z hľadiska strategickej povahy investičného projektu považovalo za prijateľné minimum pre začatie a schválenie plnenia záväzkov s dodávateľmi zariadení.
(177)
Portugalsko predložilo zoznam alternatívnych investičných projektov, ktoré mohla spoločnosť Petrogal realizovať v čase, keď sa rozhodovalo o investičnom projekte. V dôsledku obmedzenia dostupných finančných zdrojov pre nové investície konkurujú o ne medzi sebou viaceré obchodné oblasti spoločnosti Galp Energia a uplatňuje sa prísna politika výberu.
(178)
Ak by však nebola podpísaná zmluva o pomoci s portugalským štátom a ak by sa investičný projekt nerealizoval, konkurencieschopnosť oboch rafinérií by sa nevyhnutne zhoršila. Portugalsko uvádza, že ak by sa investičný projekt nerealizoval, využitie kapacity rafinérií by sa znížilo na [80 - 90] %, aby reagovali na trend znižujúceho sa dopytu po benzíne a palivovom oleji na trhu (v štúdiách sa predpokladá výrazné znižovanie dopytu od roku 2008 do roku 2020, so znížením dopytu medzi [20 - 30] % a [40 - 50] %). Rafinérie by si zachovali iba veľmi obmedzenú rafinérsku maržu. Aby sa kompenzovala táto situácia, musel by sa realizovať program drastickej reštrukturalizácie zahŕňajúci znižovanie počtu pracovných miest.
(179)
Keďže Komisia mala pochybnosti o tom, či predstavenstvo spoločnosti Galp zohľadnilo vo svojom rozhodnutí zmeny v podnikateľskom prostredí, Portugalsko bolo požiadané, aby poskytlo podrobnú analýzu alternatívneho scenára bez investičného projektu. Na tento účel bolo Portugalsko požiadané, aby predložilo vnútornú mieru návratnosti (IRR) investičného projektu pri zohľadnení potenciálnej ziskovosti rafinérií, ak by sa investičný projekt neuskutočnil, a pri zohľadnení zníženia rafinérskych marží.
(180)
Alternatívny scenár Portugalska je zhrnutý v tabuľke 4.
Tabuľka 4
Obchodný prípad
Nová konečná hodnota investície
S pomocou
čistá aktuálna hodnota
[200 - 250] miliónov EUR
[150 - 200] miliónov EUR
návratnosť/IRR
[10 - 12] %
[10 - 12] %
Bez pomoci
čistá aktuálna hodnota
[100 - 150] miliónov EUR
[100 - 150] miliónov EUR
návratnosť/IRR
[9 - 11] %
[9 - 11] %
(181)
Podľa Portugalska „skutočnosť, že projekt môže mať pre spoločnosť veľký význam, dokonca strategický, neznamená, že je to jediný projekt alebo nespochybniteľný projekt, ak IRR nestúpne tak, aby boli splnené minimálne prípustné požiadavky“ (ako to bolo v roku 2001).
5.2. Pripomienky, ktoré predložilo Portugalsko k pripomienkam tretích strán
(182)
Portugalsko vyzdvihuje vysokú úroveň účasti rôznych subjektov (mestá, odbory a odvetvové a priemyselné združenia) a uvádza všetky pripomienky na podporu hodnoty investičného projektu v zmysle regionálneho rozvoja a energetickej účinnosti.
5.2.1. Pripomienky k pripomienkam konkurentov č. 1 a 2
(183)
Portugalsko vo svojom podaní z 21. januára 2010 vysvetľuje, že trh so surovinami na vákuovú destiláciu je veľmi nestály a neposkytuje požadované stabilné dodávky vákuového plynového oleja, ktorý je potrebný ako surovina do hydrokrakovacieho zariadenia takej veľkosti, aký sa nachádza v Sinese. Pokiaľ ide o výrobu zvyškov hydrokrakovania, Portugalsko potvrdzuje, že je takmer bezvýznamná, pretože hydrokrakovacie zariadenie bude využívať izokrakovaciu technológiu.
(184)
Portugalsko opakuje, že investičný projekt bude stimulovať regionálny rozvoj v znevýhodnených regiónoch (vytvorenie a zachovanie pracovných miest, odborná príprava pracovníkov, úspory z rozsahu, prenosy technológií, vedľajšie účinky atď.), a to aj vtedy, ak sa bude realizovať v predtým existujúcich rafinériách a túto skutočnosť potvrdzujú všetky doručené pozitívne pripomienky. Ako odpoveď na pripomienky, podľa ktorých je jediným regionálnym prínosom zamestnanosť, Portugalsko vyzdvihuje aj strategický význam a environmentálnu hodnotu investičného projektu.
(185)
Pokiaľ ide o tabuľku, ktorú vypracovala tretia strana (konkurent č. 1) a v ktorej sa porovnáva pomer „pomoci k vytvoreným pracovným miestam“ v iných projektoch regionálnej pomoci ad hoc (pozri odôvodnenie 89), Portugalsko uviedlo, že nezahŕňa ďalšie projekty v rafinérskom ani akomkoľvek inom kapitálovo náročnom odvetví. Z tohto dôvodu sa investičný projekt nesmie porovnávať s projektmi uvedenými v tabuľke, ale mal by sa porovnať s pomocou pre veľké investičné projekty v tom istom hospodárskom odvetví (pozri rozhodnutie Komisie z 10. júla 2007 o štátnej pomoci N 898/06, Repsol Polimeros, a rozhodnutie Komisie z 10. júla 2007 o štátnej pomoci N 899/06, Artensa (Artenius), Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos SA, keď pomer „pomoc/vytvorené pracovné miesta“ by bol v porovnateľnom rozpätí než v prípade projektu spoločnosti Petrogal).
(186)
Podobne, ak sa pomer „nepriame pracovné miesta/priame pracovné miesta“ porovná s porovnateľnými projektmi (medzi ktoré patria projekty uvedené v odôvodnení 185), získajú sa rovnocenné údaje.
(187)
Portugalsko zdôrazňuje, že predstavenstvo spoločnosti Galp potvrdilo investičný projekt v marci 2008 po tom, ako v januári 2007 bolo doručené písomné potvrdenie portugalských orgánov, že investičný projekt je oprávnený na získanie pomoci. Preto bola pomoc podmienečne (bolo potrebné najmä schválenie Komisie) poskytnutá pred začatím práce. Prvá skutočná objednávka bola predložená v marci 2008 po podpísaní zmlúv o pomoci spoločnosťou Petrogal.
(188)
Portugalsko vyvracia pripomienky tretej strany, podľa ktorých spoločnosť Petrogal rozhodla o začatí investičného projektu už v roku 2006.
(189)
Portugalsko pripúšťa, že štúdie uskutočniteľnosti boli vypracované pred prijatím konečného rozhodnutia. Aj keď takéto informácie sú absolútne nevyhnutné na to, aby predstavenstvo spoločnosti Galp prijalo rozhodnutie, neznamená to, že sa predstavenstvo spoločnosti Galp už rozhodlo.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že investičný projekt by sa bez pomoci neuskutočnil.
(191)
Portugalsko vysvetľuje, že investičný projekt mal nedostatočnú vnútornú mieru návratnosti v porovnaní s úrovňou prijatého rizika a príťažlivosťou iných projektov ([ ]), ktoré sú rozhodujúce pre rozvoj Galp Energia. Z toho vyplýva, že investičný projekt by sa bez pomoci nezačal.
(192)
Portugalsko na základe pripomienok tretích strán dospelo k záveru, že relevantným geografickým trhom nie je portugalský trh, ale minimálne pyrenejský trh.
(193)
Portugalsko spresňuje, že podiely spoločnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni priamo z rafinérie, na veľkoobchodnej a maloobchodnej úrovni) nikdy nepresiahnu 25 %, ak relevantným geografickým trhom bude Pyrenejský polostrov alebo širšia oblasť.
(194)
Portugalsko opakuje tvrdenie, že investičný projekt v žiadnom prípade nebude mať vplyv na veľkoobchodný a maloobchodný trh s motorovou naftou, pretože cena na úrovni priamo z rafinérie je stanovená za trhových podmienok: Petrogal sa správa ako ten, kto ceny prijíma. Ak by to tak nebolo, klienti spoločnosti Petrogal by ľahko prešli k dovozu, keďže podľa Portugalska neexistujú žiadne prekážky [technické, colné, logistické (44) atď.], ktoré by bránili dovozu motorovej nafty z iných členských štátov. Portugalské požiadavky na dovoz sú v súlade s požiadavkami EÚ.
(195)
Portugalsko poskytlo súhrnné údaje o dovoze motorovej nafty (po mori a súši) do Portugalska.
Tabuľka 5
Dovoz a vývoz motorovej nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Spolu (kt)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Iné
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Spolu (kt)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Iné
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: DGEG (kurzíva) a údaje spoločnosti Petrogal.
(196)
Portugalsko má okrem toho dostatočnú skladovaciu kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje preukazujúce, že rôzne hospodárske subjekty prijali rôzne strategické možnosti (investovanie do skladovacej kapacity alebo prenájom zariadení) a že obe alternatívy sú možné a životaschopné. Hlavné hospodárske subjekty nezvýšili svoju skladovaciu kapacitu napriek možnostiam, ktoré nastali na trhu, čo je znakom toho, že ich skladovacie zdroje sú dostatočné na podporu ich obchodných činností. Portugalsko uvádza, že nepretržite rastie celkový dovoz motorovej nafty a mierne klesá jej vývoz. To vyplýva z nepretržitého rastu trhu a zo zvyšujúceho sa deficitu kapacity miestnej výroby. Údaje z roku 2009 však odrážajú vplyv nehody v rafinérii v Sinese, v dôsledku ktorej sa na niekoľko týždňov obmedzila prevádzka rafinérie a výroba. Hospodárske subjekty museli v uvedenom roku zvýšiť svoj dovoz, čo poukazuje na existenciu alternatívnych možností dodávok.
(197)
Dovoz motorovej nafty do Portugalska v roku 2009 predstavoval 27,2 % z celkovej spotreby motorovej nafty v uvedenom roku. V predchádzajúcich rokoch bol priemerný dovoz motorovej nafty vo vzťahu k ročnej spotrebe motorovej nafty v Portugalsku (zhruba 5,4 milióna ton) približne 14 %.
(198)
Preto Portugalsko považuje portugalský trh s motorovou naftou za otvorený a konkurenčný trh, na ktorom je podporovaný obchod a na ktorom ceny vychádzajú z ceny surovej ropy, nákladov na rafináciu a sú vymedzené alternatívou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokiaľ ide o ťažkú naftu, Portugalsko sa domnieva, že trhom je prinajmenšom EHP, keďže nafta je výrobok, s ktorým sa obchoduje v medzinárodnom meradle.
6. POSÚDENIE OPATRENIA POMOCI
6.1. Existencia štátnej pomoci
(200)
Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(201)
Pomoc, ktorú Portugalsko poskytne spoločnosti Petrogal, bude mať formu daňového úveru. Táto podpora sa teda môže považovať za pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
(202)
Pomoc sa poskytuje jedinej spoločnosti, spoločnosti Petrogal, a preto je selektívnou pomocou.
(203)
Pomoc sa poskytuje na investíciu, ktorá vedie k zvýšenej výrobe motorovej nafty a ťažkej nafty. Keďže tieto výrobky sú predmetom obchodu medzi členskými štátmi, je preto pravdepodobné, že toto opatrenie bude mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Pomoc poskytnutá spoločnosti Petrogal odbremení túto spoločnosť od nákladov, ktoré by normálne musela znášať sama. V dôsledku toho bude mať Petrogal v porovnaní so svojimi konkurentmi hospodársku výhodu. Týmto zvýhodnením spoločnosti Petrogal a jej výroby pomoc narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže.
(204)
V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že pomoc predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
(205)
Po zistení, že pomoc predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je nevyhnutné posúdiť, či opatrenie možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
6.2. Oprávnenosť opatrenia pomoci
(206)
Tým, že Portugalsko notifikovalo pomoc pred jej realizáciou, dodržalo notifikačnú povinnosť vyplývajúca z článku 108 ods. 3 zmluvy.
6.3. Právny základ na posúdenie
(207)
Keďže cieľom pomoci je podporiť regionálny rozvoj, základom na posúdenie zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom sú Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013, a najmä ustanovenia oddielu 4.3 usmernení, ktoré sa týkajú veľkých investičných projektov, a kritériá na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty stanovené v oznámení o dôkladnom posúdení, pokiaľ konanie vo veci formálneho zisťovania nebude viesť k výsledku, že neboli presiahnuté prahy stanovené v bode 68 písm. a) („test podielu na trhu“) a bode 68 písm. b) („test zvýšenia kapacity a test výkonnosti trhu“) usmernení.
(208)
Komisia musí vykonať svoje posúdenie v troch krokoch:
-
po prvé musí posúdiť zlučiteľnosť so všeobecnými ustanoveniami usmernení,
-
po druhé musí overiť, či bol nakoniec splnený test podielu na trhu, test zvýšenia kapacity a test výkonnosti trhu podľa bodu 68 písm. a) a b) [ďalej len „testy uvedené v bode 68 písm. a) a b)“],
-
po tretie v závislosti od výsledku posúdenia v druhom kroku môže Komisia pristúpiť k dôkladnému posúdeniu.
6.4. Zlučiteľnosť so všeobecnými ustanoveniami usmernení - overenie pochybností vyjadrených v rozhodnutí o začatí konania
(209)
Komisia overila, či poskytnutá pomoc bola v súlade so všeobecnými ustanoveniami usmernení. Toto posúdenie viedlo k týmto pripomienkam:
(210)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či investičný projekt predstavuje počiatočnú investíciu alebo či by sa mohol považovať za investíciu na obnovu.
(211)
Komisia zohľadnila pripomienky Portugalska uvedené v odôvodneniach 130 a 131, že investície vedú k rozšíreniu existujúceho podniku a zásadnej zmene výrobného programu existujúceho podniku a že investíciu možno preto považovať za počiatočnú investíciu, ktorá je vymedzená v bode 34 usmernení.
(212)
Nová jednotka na vákuovú destiláciu a zariadenie na ľahké krakovanie v Matosinhose a nová hydrokrakovacia jednotka v Sinese budú fungovať simultánne s pôvodnými predtým existujúcimi rafinérskymi jednotkami; preto investičný projekt nepredstavuje nahradenie, ale rozšírenie výrobného systému. Okrem toho v rámci investičného projektu dôjde k zmene rafinérií, pričom budú vybavené novými technologickými infraštruktúrami na premenu ťažších frakcií ropy na benzín a motorovú naftu.
(213)
Konkurent č. 1 nemá námietky proti tomu, že investícia má povahu počiatočnej investície, ale domnieva sa, že investícia predstavuje iba rozšírenie existujúceho podniku.
(214)
V dôsledku toho Komisia konštatuje, že investičný projekt predstavuje počiatočnú investíciu v zmysle bodu 34 RAG, a preto sa rušia pochybnosti o tom, či investičný projekt má povahu počiatočnej investície.
(215)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či boli splnené požiadavky na formálny stimulujúci účinok vzťahujúce sa na pomoc ad hoc stanovené v bode 38 usmernení. Komisia vyjadrila najmä pochybnosti o tom, či písomné potvrdenie Portugalska, že pod podmienkou podrobného overenia investičný projekt spĺňa podmienky oprávnenosti stanovené v schéme (45), mohlo nahradiť požadované vyhlásenie o úmysle.
(216)
V bode 38 usmernení sa uvádza: „Je dôležité zabezpečiť, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili. Pomoc môže byť preto poskytnutá v rámci programov pomoci vtedy, ak príjemca predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v programe, s tým, že táto otázka bude ďalej detailne preskúmaná, a táto žiadosť je podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte. […]. V prípade ad hoc pomoci musí príslušný orgán pred začatím prác na projekte vydať vyhlásenie o úmysle poskytnúť pomoc, podmienené schválením opatrenia zo strany Komisie. Ak sa práca na projekte začne pred splnením podmienok ustanovených v tomto odseku, na pomoc nebude oprávnený celý projekt.“
(217)
„Začatie práce“ je vymedzené v poznámke pod čiarou č. 40 usmernení buď ako začatie stavebných prác alebo prvý záväzok firmy na objednávku zariadenia.
(218)
Komisia zohľadnila tieto konkrétne informácie, ktoré predložilo Portugalsko:
-
spoločnosť Petrogal požiadala o pomoc 22. januára 2007,
-
Portugalsko v podstate potvrdilo oprávnenosť projektu pomoci 23. januára 2007,
-
pomoc bola schválená portugalskou radou ministrov 6. marca 2008, ale poskytnutie pomoci podlieha schváleniu Komisiou a Petrogal nebude využívať pomoc pred rokom 2011 (po dokončení investície),
-
predstavenstvo spoločnosti Petrogal povolilo, aby sa pristúpilo k objednávke zariadení 8. marca 2008,
-
prvá záväzná objednávka bola podaná 14. marca 2008. Stavebné práce na investícii sa nakoniec začali v novembri 2008 v Sinese a v januári 2009 v Matosinhose.
(219)
Komisia sa domnieva, že zmluvy o pomoci podpísané 10. marca 2008 medzi Portugalskom a spoločnosťou Petrogal a uverejnenie uznesení rady ministrov prijatých 6. marca 2008 v portugalskom úradnom vestníku (46) sú prinajmenšom rovnocenné s vyhlásením o úmysle a musia sa považovať za prísnejší dôkaz formálneho stimulujúceho účinku ako vyhlásenie o úmysle, ktoré sa vyžaduje v bode 38 usmernení. Tieto zmluvy o pomoci boli podpísané pred začatím prác na investičnom projekte.
(220)
Preto je Komisia toho názoru, že pochybnosti, pokiaľ ide o formálny stimulujúci účinok, boli odstránené.
(221)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o prínose investície pre regionálny rozvoj. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila aj pochybnosti o nutnosti pomoci a zdôraznila, že „zbytočná pomoc pravdepodobne neprispeje k regionálnemu rozvoju a mohla by viesť k neprijateľnému narušeniu hospodárskej súťaže“ (47).
(222)
Konkurenti č. 1 a č. 2 uviedli, že spoločnosť Petrogal by pristúpila k realizácii investičného projektu aj bez pomoci. Podľa ich názoru je to produktívna investícia, ktorá je z hospodárskeho hľadiska stimulovaná nerovnováhou medzi ponukou motorovej nafty a dopytom po nej a možnosťou mať prístup k ťažšej a lacnejšej surovej rope. Všetky hospodárske subjekty v celej Európe realizujú podobné investície vo svojich rafinériách bez štátnej pomoci.
(223)
Preto je nutné posúdiť, či je pomoc nevyhnutná na vytvorenie skutočného stimulujúceho účinku, aby sa realizovala investícia, ktorá by sa inak neuskutočnila v týchto dvoch podporovaných regiónoch, alebo či by sa investičný projekt uskutočnil aj bez pomoci. V tejto súvislosti Komisia musí stanoviť, či pomoc zmenila správanie spoločnosti Petrogal tak, aby uskutočnila ďalšie investície v dotknutých regiónoch.
(224)
Zdá sa, že strategické rozhodnutie investovať bolo prijaté v roku 2006. Táto skutočnosť sa odrazila v dokumente, ktorý spoločnosť Galp Energia uverejnila v októbri 2006 (48). Ako je uvedené vo výročnej správe Galp Energia za rok 2006, predstavenstvo prijalo výkonné rozhodnutie týkajúce sa investičného projektu 23. januára 2007 (49) a 5. marca 2008 (teda po doručení vyhlásenia o oprávnenosti od vnútroštátnych orgánov z 23. januára 2007). Predstavenstvo prijalo operačné rozhodnutie o objednaní prvých zariadení súvisiacich s investičným projektom 14. marca 2008.
(225)
Portugalsko uviedlo, že spoločnosť Petrogal do roku 2008 nerealizovala investície v dôsledku svojej nedostatočnej finančnej životaschopnosti a že predstavenstvo spoločnosti Galp sa nakoniec rozhodlo pristúpiť k objednaniu zariadení a výstavbe až po tom, ako portugalská vláda prijala príslušné uznesenie rady ministrov.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pre rozhodnutie spoločnosti Petrogal o investovaní bola rozhodujúca dostupnosť štátnej pomoci. Investičný projekt by sa bez pomoci nerealizoval. Spoločnosť Petrogal by realizovala alternatívny plán reštrukturalizácie zameraný na prispôsobenie jej rafinérskych činností zmenenému trhu a podmienkam súvisiacim s dodávkami surovej ropy. Okrem toho by sa použili dostupné finančné zdroje na investovanie do alternatívnych projektov mimo rafinérskej činnosti.
(227)
Portugalsko predložilo dokumenty patriace spoločnosti Petrogal, ktoré obsahujú analýzu očakávanej vnútornej miery návratnosti (IRR) investičného projektu, vážených priemerných kapitálových nákladov (WACC), ako aj zoznam možných alternatívnych investícií, ktoré by Galp Energia mohla uskutočniť s dostupným kapitálom.
(228)
Komisia sa domnieva, že dokumenty predložené predstavenstvu spoločnosti Galp 23. januára 2007 a 5. marca 2008 boli rozhodujúce na posúdenie nevyhnutnosti pomoci, keďže rozhodnutie predstavenstva vychádzalo z týchto dokumentov.
(229)
Podľa Portugalska výpočty predložené predstavenstvu spoločnosti Galp v roku 2008 ukázali, že IRR investičného projektu pri neexistencii pomoci bola [8 - 10] %. Táto IRR je výrazne nad WACC spoločnosti Petrogal [7 - 9] %.
(230)
Portugalsko však vysvetlilo, že rozhodnutia predstavenstva spoločnosti Galp vychádzali z prístupu založenom na minimálnej miere návratnosti (hurdle rate), ktorá bol zavedená už v roku 2002. Minimálna miera návratnosti alebo minimálna prijateľná návratnosť (minimum acceptable rate of return - MARR) je minimálna miera návratnosti projektu, ktorú je prijímateľ rozhodnutia ochotný prijať pred začatím projektu vzhľadom na jeho riziko a alternatívne náklady predchádzajúce iným projektom. Ďalšími výrazmi, ktoré sa používajú pre pojem „hurdle rate“, sú „cut-off rate“ alebo „benchmark rate“.
(231)
Od roku 2006 bola vnútorná minimálna miera návratnosti pre rafinérske činnosti stanovená na [110 - 150] % WACC, konkrétne na [10 - 12] %. Žiadne rozhodnutie o investovaní by sa normálne neprijalo, ak by vypočítaná IRR nepresiahla tento prah. V tomto prípade pomoc vedie k zvýšeniu IRR o [1 - 3] pb, z [8 - 10] % na [9 - 11] %, ako je uvedené v tabuľke 3 v odôvodnení 171 pre výpočty predložené predstavenstvu v roku 2008. Hoci IRR po zohľadnení poskytnutej pomoci zostáva výrazne pod vnútornou minimálnou mierou návratnosti, predstavenstvo spoločnosti Galp považovalo dodatočnú bezpečnostnú maržu vytvorenú pomocou za dostatočnú na konečné schválenie investičného projektu.
(232)
Minimálna miera návratnosti je nástroj, ktorý používajú spoločnosti v rozhodujúcich situáciách zahŕňajúcich väčšie úrovne rizika, a preto sa môžu líšiť v závislosti od rizika spojeného s projektmi. Minimálna miera návratnosti môže byť ovplyvnená aj menou, v ktorej sa vypočítava: v menových oblastiach s vysokými úrovňami inflácie je minimálna miera návratnosti vyššia než v oblastiach s cenovou stabilitou.
(233)
V rozhodnutiach o štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci sa pri rozhodovaní o otázkach nevyhnutnosti a stimulujúcom účinku pomoci dosiaľ nevyužíval pojem „minimálna miera návratnosti“. Tento pojem sa neuvádza ani v oznámení o dôkladnom posúdení. Bol už použitý v obmedzenom počte rozhodnutí o štátnej pomoci (napríklad v rozhodnutí Komisie z 23. februára 2011 o štátnej pomoci N 204/2010, Švédsko - pomoc na výskum a vývoj pre spoločnosť Volvo Aero pre Trent XWB ICC, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), najmä ak boli prijaté na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (50) a v prípade projektov zahŕňajúcich vysoké úrovne rizika.
(234)
Portugalsko zdôrazňuje, že investičný projekt sa vyznačuje mnohými rizikami, ktorými sa odôvodňuje použitie prístupu založeného na minimálnej miere návratnosti. Investičný projekt je najväčšou produktívnou investíciou, ktorá sa kedy v Portugalsku uskutočnila. Realizácia investičného projektu bude trvať niekoľko rokov. Odhadnúť náklady na investičný projekt je mimoriadne ťažké: Portugalsko v skutočnosti predložilo údaje preukazujúce, že odhady počiatočných nákladov sa v skutočnosti veľmi vážne presiahli. Keďže investičný projekt má dlhodobú orientáciu, je mimoriadne ťažké urobiť dlhodobé prognózy rafinérskych marží, najmä v prípadoch, keď sa v dlhodobom časovom horizonte môžu tradičné spaľovacie vozidlá nahradiť elektrickými alebo inými vozidlami.
(235)
V empirickej štúdii (51) z roku 2006, v ktorej sa analyzuje viac než 100 subjektívnych minimálnych mier návratnosti (najmä v prípade severoamerických spoločností), sa uvádza priemerná minimálna miera návratnosti 14,1 % a absolútny rozdiel medzi WACC a minimálnou mierou návratnosti 5 percentuálnych bodov, t. j. asi 155 % WACC. Ak sa zohľadnia tieto informácie, minimálna miera návratnosti, ktorú uplatnili Petrogal a Galp Energia pre rafinérske odvetvie, sa evidentne nejaví ako nadmerná.
(236)
Vzhľadom na tieto prvky, a najmä pri zohľadnení osobitných charakteristík odvetvia a prípadu (konkrétne význam príslušných rizík v súvislosti s veľkosťou investičného projektu a jeho dlhodobé využívanie) sa Komisia domnieva, že minimálna miera návratnosti môže byť zohľadnená pri rozhodovaní o tom, či pomoc bola nevyhnutná ako stimul na uskutočnenie investičného projektu.
(237)
Konkurenti č. 1 a č. 2 potvrdili, že v prípade rafinérskych činností neexistuje žiadna odvetvová referenčná hodnota. Konkurent č. 1 však uviedol, že 10 % referenčnú hodnotu (konkrétne návratnosť) by považoval za dostatočnú na realizáciu investičného projektu. Komisia poznamenáva, že táto 10 % referenčná hodnota je veľmi podobná IRR po poskytnutí pomoci, ktorá bola predložená predstavenstvu spoločnosti Galp v roku 2008 [9 - 11] %. Komisia sa preto domnieva, že pomoc nepresahuje sumu, ktorú by konkurent považoval za nevyhnutnú na dosiahnutie prijateľnej IRR.
(238)
Zdá sa teda, že opatrenie pomoci približuje vypočítanú vnútornú mieru návratnosti (IRR) k minimálnej miere návratnosti spoločnosti Petrogal a k referenčnej hodnote, ktorú uviedol konkurent č. 1. Po poskytnutí pomoci nepresahuje IRR minimálnu mieru návratnosti spoločnosti Petrogal ani referenčnú hodnotu konkurenta, čo svedčí o tom, že pomoc nebola nadmerná. Skutočnosť, že rozhodnutie o investícii bolo prijaté v roku 2008 v situácii, keď IRR po poskytnutí pomoci bola stále výrazne pod samotnou vyhlásenou kritickou hodnotou, nie je dostatočná na to, aby sa spochybnil význam minimálnej miery návratnosti. Z predchádzajúcich vyhlásení predstavenstva spoločnosti Galp je zrejmé, že si uvedomovalo strategický význam investičného projektu pre zastavenie klesajúcich rafinérskych marží. Aj keď minimálna miera návratnosti nebola úplne dosiahnutá, zdá sa, že tento strategický prvok bol dostatočný na odôvodnenie obmedzenej odchýlky od minimálnej miery návratnosti.
(239)
V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že pomoc bola nevyhnutná ako investičný stimul a nepresiahla sumu potrebnú na uvedený účel. V tejto súvislosti nie je úplne správne tvrdiť, že všetky hospodárske subjekty v celej Európe realizovali podobné investície vo svojich rafinériách bez štátnej pomoci. Napríklad Komisia analyzovala ďalšie opatrenia pomoci v prípade podobných investícií. Bol to najmä prípad v rozhodnutí Komisie o štátnej pomoci N 283/2004 (52), ktorý sa týkal destilačnej hydrokrakovacej jednotky.
(240)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia, odvolávajúc sa na bod 10 usmernení, vyjadrila pochybnosti o prínose pomoci a investičného projektu pre regionálny rozvoj, pričom zdôraznila obmedzený počet (150) vytvorených pracovných miest v porovnaní s výškou pomoci (160 miliónov EUR), a o tom, či očakávaný prínos pre regionálny rozvoj skutočne prevážil odvetvové účinky vyplývajúce z pomoci.
(241)
Komisia poznamenáva, že ako zdôraznil aj konkurent č. 1, výška pomoci pripadajúca na jedno vytvorené pracovné miesto skutočne výrazne presahuje úroveň pomoci pripadajúcej na pracovné miesto v predchádzajúcich nedávnych prípadoch pomoci ad hoc (pozri odôvodnenie 89). V niekoľkých záporných rozhodnutiach (53) bol prijatý záver o nedostatočnom prínose pre regionálny rozvoj na základe počtu vytvorených pracovných miest.
(242)
Portugalsko uznáva, že výška pomoci pripadajúca na priamo vytvorené pracovné miesto je veľmi vysoká; to však možno vysvetliť tým, že investičný projekt má povahu kapitálového stimulu, čo je charakteristické pre odvetvové investície: Komisia v minulosti schválila individuálne notifikovateľné žiadosti schém pomoci pre toto odvetvie dokonca s ešte vyššou sumou pomoci pripadajúcou na vytvorené pracovné miesto (54). Portugalsko sa domnieva, že by sa mali zohľadniť iné faktory ako pomoc pripadajúca na priame pracovné miesto, napríklad význam vytvorenia nepriamych pracovných miest, dočasných pracovných miest, a ďalšie súvisiace aspekty.
(243)
Komisia v predchádzajúcich rozhodnutiach vždy zohľadnila vytvorenie priamych pracovných miest. Okrem toho vytvorenie nepriamych pracovných miest bolo zohľadnené v niekoľkých rozhodnutiach (55).
(244)
Portugalsko spočiatku tvrdilo, že každé priamo vytvorené (alebo stratené) pracovné miesto by viedlo k vytvoreniu aj troch nepriamych pracovných miest. Pomer 3 : 1 bol odôvodnený uvedením odkazu na iné portugalské prípady v tom istom výrobnom odvetví (56), v prípade ktorých Komisia v minulosti uznala podobné alebo vyššie pomery. Potenciál vytvoriť nepriame pracovné miesta vyplýva z činnosti údržby, čo je pravdepodobne oblasť trhu, ktorá bude mať najväčší prospech z projektu. Bol by to následok zvýšenej technologickej zložitosti rafinérií, ktorá bude viesť k tomu, že subdodávateľské služby budú vyžadovať čoraz viac špecializovaných pracovníkov a technikov.
(245)
Portugalsko podporilo svoje tvrdenie tým, že sa odvolalo na nedávny pracovný dokument Komisie týkajúci sa petrochemického odvetvia (57), v ktorom sa uvádza, že hoci toto výrobné odvetvie zamestnáva priamo iba 100 000 ľudí v EÚ, možno predpokladať, že od rafinérskeho odvetvia v EÚ je priamo závislých 400 000 až 600 000 pracovných miest. V tom istom dokumente sa v poznámke pod čiarou č. 41 uvádza ďalších 600 000 pracovných miest v oblasti logistiky a obchodu. Na základe týchto vyhlásení by sa mohol odôvodniť vyšší pomer než 3 : 1, konkrétne 4 : 1 až 6 : 1, a pri zohľadnení vytvorenia pracovných miest v oblasti logistiky a obchodu dokonca pomer 12 : 1.
(246)
Portugalsko takisto uviedlo, že v prípade alternatívneho scenára „bez pomoci a bez projektu“ by spoločnosť Petrogal reštrukturalizovala svoje rafinérie a znížila počet pracovníkov, pričom by došlo k strate 160 priamych pracovných miest. Preto by Komisia vo svojom posúdení prínosu pomoci pre regionálny rozvoj mala zohľadniť skutočnosť vytvorenia alebo udržania 310 priamych pracovných miest (58) a približne 930 (59) až 3 720 nepriamych pracovných miest, ktoré by nakoniec vyplynuli z investičného projektu, čím by sa zmiernila nadmerná výška pomoci pripadajúca na priame pracovné miesto.
(247)
Portugalsko okrem toho zdôraznilo, že investičný projekt predstavuje najväčšiu jedinú investíciu, aká sa kedy realizovala v Portugalsku, a že prispeje k vytvoreniu 3 000 dočasných pracovných miest v dotknutých regiónoch počas fázy výstavby.
(248)
Okrem toho v predchádzajúcich rozhodnutiach (60), ktorými sa schválila regionálna pomoc ad hoc, sa Komisia odvolala na význam týchto faktorov:
-
zvýšenie príjmu zamestnancov (vytvorenie lepšie platených priamych a nepriamych pracovných miest),
-
sociálne blaho v regióne (prostredníctvom zlepšených environmentálnych a životných podmienok, podpore miestnych podujatí),
-
posilnenie potenciálu ľudského kapitálu (prostredníctvom odbornej prípravy, vzdelávania, programov pre doktorandov),
-
prínos pre výskum a vývoj, prenos technológií a know-how (v dôsledku investícií na obnovu),
-
zvýšená činnosť pre subdodávateľov v príslušných oblastiach,
-
lepšie využitie existujúcich prístavných zariadení.
Tieto faktory sú určite pozitívnymi prvkami, ktoré by sa mohli zohľadniť pri posudzovaní prínosu pomoci a investičného projektu pre regionálny rozvoj v Portugalsku.
(249)
Pripomienky Portugalska a niekoľkých zainteresovaných strán sa teda týkajú ďalších dôležitých prínosov pre regionálny rozvoj v zmysle sociálneho vplyvu a vplyvu na životné prostredie, zvýšenej odbornej prípravy a protokolov s inštitúciami vyššieho vzdelávania.
(250)
Portugalsko sa odvolalo aj na rozvoj dodávateľského reťazca a vplyv výstavby nových jednotiek na vnútroštátnu priemyselnú štruktúru s dosahom na stavebníctvo, stavebné práce a strojárstvo. To je určite pozitívny vplyv, ale je buď iba dočasný, alebo má všeobecnú povahu (pozri odôvodnenie 154).
(251)
Komisia zohľadňuje časovo neobmedzené, pozitívne externé vplyvy investičného projektu v dotknutých regiónoch, ktoré uviedlo Portugalsko. Najmä očakávaná dlhá životnosť rafinérií (očakáva sa, že budú v prevádzke minimálne 30 rokov), pozitívny vplyv na subdodávateľské odvetvie, značný objem odbornej prípravy a počet protokolov so školami a univerzitami poukazujú na význam rafinérií v dotknutých regiónoch. Aj keby veľká časť týchto pozitívnych externých vplyvov už existovala ako dôsledok dlhodobej existencie rafinérií, možno súhlasiť s tým, že investície určite posilnia úlohu prítomnosti spoločnosti Petrogal v Sinese aj v oblasti Oporto.
(252)
Portugalsko predložilo aj analýzu projektu pomoci z hľadiska nákladov a prínosov. Cieľom analýzy nákladov a prínosov je prekročiť hranicu analýzy životaschopnosti projektu vykonanú investorom a zohľadniť všetky (znížené) sociálne náklady a prínosy vyplývajúce z projektu. V tejto súvislosti sa v analýze nákladov a prínosov vyčísľujú očakávané prínosy vrátane výšky daní z priameho a nepriameho zamestnania, prínosu, ktorý predstavuje skutočnosť, že sa predíde nezamestnanosti (prostredníctvom záchrany pracovných miest), výšky spotrebných daní, ďalších príjmov pre prístav Leixões, priamej podpory pre miestne spoločenstvá atď.
(253)
V analýze nákladov a prínosov sa dospelo k záveru, že pomoc je pre Portugalsko veľmi prospešná. Samozrejme geografický rozsah analýzy nákladov a prínosov presahuje hranicu regiónov Norte a Alentejo, ktoré sú priamo dotknuté investičným projektom. Ak je však vnútroštátny prínos primerane prenesený do príslušných regiónov podľa ich príslušnej hospodárskej závažnosti, regióny Norte a Alentejo získajú 34,8 % tohto vnútroštátneho prínosu.
(254)
Portugalsko takisto zdôraznilo, že pomoc a výsledná investícia mali užitočný vplyv aj v iných oblastiach politiky než v oblasti regionálneho rozvoja. Portugalsko trvalo na strategickom význame investičného projektu na vnútroštátnej úrovni a jeho dôležitosti pre bezpečnosť dodávok energie v Európe. Tento užitočný vplyv zahŕňa zníženú závislosť od dovozu, reakciu na rastúci dopyt po motorovej nafte, zlepšenie energetickej účinnosti v oboch rafinériách a pozitívny vplyv na životné prostredie. Tieto argumenty nemožno zohľadniť pri posudzovaní prínosu pomoci pre regionálny rozvoj.
(255)
Napriek zdanlivo zrejmej neprimeranej výške pomoci pripadajúcej na priamo vytvorené pracovné miesto, pozitívne nepriame vplyvy (nepriame pracovné miesta, externé účinky, vytvorenie pracovných miest s vysokými príjmami, posilnenie ľudského kapitálu, zlepšenie sociálneho blahobytu) poukazujú na prínos pre regionálny rozvoj regiónov Alentejo a Norte, ktorý nemožno považovať za zanedbateľný. Komisia preto považuje svoje počiatočné pochybnosti o prínose pomoci pre regionálny rozvoj za odstránené.
(256)
Okrem toho nasledujúce časti o uplatňovaní bodu 68 písm. a) a b) ukazujú, že negatívne vplyvy pomoci na odvetvie sú obmedzené, keďže trhy dotknuté investičným projektom nie sú nedostatočne výkonné, to znamená, že nie sú v absolútnom alebo relatívnom poklese. Petrogal okrem toho nemá veľký podiel na relevantnom trhu priamo z rafinérie, ktorý by sa mohol zneužiť prostredníctvom správania obmedzujúceho hospodársku súťaž. Nahradenie dovozu ťažkej nafty odvetvím výroby aromatických uhľovodíkov má obmedzené vplyvy na dodávateľov v EHP. Komisia preto považuje svoje počiatočné pochybnosti, že negatívne vplyvy pomoci na odvetvie nie sú prevážené jej očakávaným prínosom pre regionálny rozvoj za odstránené.
(257)
V súlade s bodom 9 usmernení Petrogal nie je spoločnosť v ťažkostiach v zmysle oznámenia Komisie: Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (61).
(258)
V súlade s bodom 39 usmernení vlastný príspevok spoločnosti Petrogal k oprávneným výdavkom je nad 25 % (pozri odôvodnenie 36).
(259)
V súlade s bodom 50 usmernení sú oprávnené výdavky investičného projektu vypočítané na základe oprávnených investičných nákladov (pozri odôvodnenie 35).
(260)
V súlade s bodmi 71 - 75 usmernení sa dodržiavajú pravidlá kumulácie pomoci (pozri odôvodnenie 43).
(261)
V súlade s bodom 40 usmernení sa pomoc poskytuje pod podmienkou, že Petrogal udrží investičný projekt v príslušných regiónoch počas minimálneho obdobia piatich rokov po jeho dokončení.
(262)
Komisia sa preto domnieva, že pomoc je v súlade so všeobecnými ustanoveniami usmernení.
6.5. Zlučiteľnosť s kritériami pre veľké investičné projekty - overenie pochybností vyjadrených v rozhodnutí o začatí konania
(263)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či investičný projekt možno považovať za jediný v zmysle bodu 60 usmernení napriek tomu, že rafinérie nie sú v bezprostrednej geografickej blízkosti.
(264)
Hoci medzi týmito dvoma rafinériami neexistuje bezprostredná geografická blízkosť, Portugalsko sa domnieva, že medzi nimi existujú silné hospodárske, funkčné a strategické väzby. Bez investovania do jednotky na vákuovú destiláciu v Matosinhose by nebola možná súvisiaca investícia do hydrokrakovacieho zariadenia v Sinese v dôsledku rizika častých nedostatkov na trhu s vákuovým plynovým olejom (surovina na hydrokrakovanie). Portugalsko sa preto domnieva, že rafinérie sú pre silné funkčné väzby ekonomicky nedeliteľné.
(265)
Konkurent č. 1 spochybňuje tento prístup, pretože sa domnieva, že dlhodobý hmotný majetok investičného projektu je ekonomicky deliteľný.
(266)
V jednej z pripomienok tretích strán doručených v reakcii na rozhodnutie o začatí konania bolo uvedené, že zvýšenie výroby ťažkej nafty je rozhodujúce na realizáciu investície skupinou La Seda v Sinese. Komisia overila, či by investícia zo strany La Seda mohla predstavovať jediný investičný projekt spolu s investíciou do rafinérie v Matosinhose. Portugalsko potvrdilo, že zvýšenú výrobu ťažkej nafty bude využívať výlučne Petrogal na vnútorné účely a že ťažká nafta sa nebude predávať tretím stranám. Komisia preto dospela k záveru, že investičný projekt nepredstavuje jediný investičný projekt spolu s investičným projektom La Seda.
(267)
Bod 60 usmernení sa týka investičných projektov, ktoré sú umelo rozdelené na podprojekty, aby sa predišlo mechanizmu znižovania, ktorým sa znižuje maximálna intenzita pomoci, ktorá sa môže uplatniť na investičné projekty nad 50 miliónov EUR. V tomto konkrétnom prípade Komisia overila, či uplatnená intenzita pomoci (12,43 % čistej aktuálnej hodnoty) je pod úrovňou maximálnej intenzity pomoci, ktorá sa mala uplatniť v prípade, že sa investičný projekt považuje za jediný (14,28 % čistej aktuálnej hodnoty), a preto nižšia než maximálna intenzita pomoci, ktorú mohli samostatne využiť tieto dva projekty. Preto bola maximálna intenzita pomoci, dokonca aj v prípade jediného investičného projektu, dodržaná a Komisia dospela k záveru, že nie je nutné rozhodovať o tom, či tieto dva projekty v Sinese a Matosinhose predstavujú jediný investičný projekt napriek svojej geografickej vzdialenosti, keďže táto otázka nemá vplyv na posúdenie zlučiteľnosti pomoci podľa usmernení.
(268)
Výpočet intenzity pomoci podľa bodu 67 usmernení závisí od toho, či sa investičný projekt považuje za jediný, alebo skôr za dva samostatné investičné projekty. V prípade, že ide o dva samostatné projekty, ak sa investície do týchto dvoch lokalít posudzujú samostatne, potom vo výpočte intenzity pomoci by sa zohľadnili dva rôzne štandardné stropy regionálnej pomoci, ktoré možno uplatniť v prípade Sines (40 %) a v prípade Matosinhos (30 %).
(269)
Ako oznámilo Portugalsko, celkové plánované oprávnené náklady na investičný projekt predstavujú sumu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR v prípade investícií do rafinérie v Sinese a [ ] EUR v prípade rafinérie v Matosinhose) v nominálnej hodnote.
(270)
Čistá aktuálna hodnota investície do rafinérie v Sinese predstavuje [ ] EUR v prípade plánovanej výšky pomoci [ ] EUR v čistej aktuálnej hodnote, čo zodpovedá intenzite pomoci pre túto rafinériu 13,12 % ekvivalentu hrubého grantu (gross grant equivalent - GGE), ktorá je nižšia než upravená maximálna intenzita pomoci 15,94 %.
(271)
Čistá aktuálna hodnota investície do rafinérie v Matosinhose predstavuje [ ] EUR v prípade plánovanej výšky pomoci [ ] EUR v čistej aktuálnej hodnote, čo zodpovedá intenzite pomoci pre túto rafinériu 10,66 % ekvivalentu hrubého grantu, ktorá je nižšia než upravená maximálna intenzita pomoci 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia skontrolovala intenzitu pomoci v týchto dvoch regiónoch, ktorá je odlišná a predstavuje 40 % v Sinese a 30 % v Matosinhose, a prepočítala maximálnu intenzitu pomoci prostredníctvom porovnania intenzít pomoci pri primeranom zohľadnení investície (v čistej aktuálnej hodnote) v príslušnom regióne s celkovou investíciou. Výsledkom by bola intenzita pomoci 37,18 %, ktorá zodpovedá upravenej maximálnej intenzite pomoci 14,21 %.
(273)
Aj keby sa investičný projekt považoval za jediný, čistá aktuálna hodnota celkových investičných nákladov by predstavovala sumu 974 064 894 EUR. Celková plánovaná pomoc by predstavovala sumu 121 091 314 EUR v čistej aktuálnej hodnote, čo zodpovedá intenzite pomoci 12,43 % GGE, čo je pod úrovňou predtým vypočítanej upravenej maximálnej intenzity pomoci 14,21 %.
(274)
Keďže intenzita pomoci v GGE by viedla k hodnote pod upravenou maximálnou intenzitou pomoci pri zohľadnení pravidiel znižovania, Komisia sa domnieva, že navrhovaná intenzita pomoci pre investičný projekt je v súlade s bodom 67 usmernení.
(275)
Portugalsko prisľúbilo, že maximálna výška pomoci a maximálna intenzita pomoci stanovené v tomto rozhodnutí nebudú presiahnuté, a to ani v prípade nižších alebo zvýšených oprávnených výdavkov.
(276)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti v prípade určitých otázok týkajúcich sa posúdenia pomoci v súlade s pravidlami stanovenými v bode 68 písm. a) a b) usmernení. Išlo o tieto otázky:
-
či výrobkami, ktorých sa investičný projekt týka, boli výlučne motorová nafta a ťažká nafta, ako tvrdilo Portugalsko, alebo či medzi ne patrili ďalšie rafinérske výrobky vzhľadom na potenciálnu zastupiteľnosť rafinérskych výrobkov na strane ponuky a vzhľadom na skutočnosť, že ťažkú naftu možno považovať za medziprodukt v zmysle bodu 69 usmernení,
-
či relevantný tovarový trh je na úrovni priamo z rafinérie v prípade motorovej nafty aj ťažkej nafty, ako tvrdilo Portugalsko,
-
či relevantný geografický trh s dotknutými výrobkami musí byť vymedzený na vnútroštátnej, regionálnej úrovni (Pyrenejský polostrov), alebo na úrovni EHP,
-
či príjemca, spoločnosť Petrogal, a skupiny Galp Energia a ENI, ku ktorým patrí Petrogal, majú trhový podiel vyšší než 25 % akéhokoľvek z relevantných trhov [bod 68 písm. a) usmernení],
-
či v prípade všetkých dotknutých výrobkov predstavuje výrobná kapacita vytvorená investičným projektom viac než 5 % akéhokoľvek relevantného trhu meraného pomocou údajov o zdanlivej spotrebe, a ak áno, či priemerná ročná miera rastu zdanlivej spotreby dotknutého výrobku počas posledných piatich rokov je nižšia než priemerná ročná miera rastu HDP v Európskom hospodárskom priestore.
(277)
V odôvodneniach 278 až 311 Komisia opätovne posudzuje, či prahy testov v bode 68 písm. a) a b) sú presiahnuté s cieľom rozhodnúť, či je nevyhnutné dôkladné posúdenie investičného projektu. Po prvé sa preskúmajú dotknuté výrobky a výrobky považované za výrobky dotknuté investičným projektom. Po druhé sa stanovia výsledné relevantné tovarové trhy. Po tretie sa analyzuje, či by sa posúdenie malo urobiť na úrovni priamo z rafinérie, na úrovni maloobchodného alebo veľkoobchodného trhu. V odôvodneniach 312 až 344 je stanovený tovarový trh a relevantný geografický trh; po tomto kroku nasleduje posúdenie dotknutého tovarového trhu vzhľadom na podiel spoločnosti Petrogal na relevantnom trhu. Nakoniec sa analýza zameriava na to, či zvýšenie kapacity výrobkov presahuje 5 % príslušnej zdanlivej spotreby v EHP na trhu, na ktorom je rast zdanlivej spotreby v EHP pre dotknuté výrobky nedostatočne výkonný.
(278)
Bod 69 usmernení znie takto: „Dotknutým výrobkom je obvykle výrobok súvisiaci s investičným projektom. Ak sa projekt týka medziproduktu a podstatná časť výroby nie je predávaná na trhu, dotknutý výrobok môže zahŕňať nadväzujúci výrobok…“. V poznámke pod čiarou č. 64 uvedeného bodu sa uvádza, že „ak investičný projekt zahŕňa výrobu niekoľkých rozdielnych výrobkov, je potrebné vziať do úvahy každý výrobok“.
(279)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia označila motorovú naftu a ťažkú naftu za výrobky priamo dotknuté investičným projektom. Keďže je zjavné, že spoločnosť Petrogal použila celú výrobu ťažkej nafty na výrobu derivátov nafty, aj deriváty nafty sa považovali za dotknutý výrobok. Komisia prijala aj uistenie Portugalska, že ostatné horizontálne súvisiace výrobky vyrobené rafinériami (benzín, LPG, palivový olej, palivo pre prúdové motory a asfalt) neboli ovplyvnené investičným projektom.
(280)
Komisia poznamenáva, že vysvetlenie Portugalska, že rafinérie pracujú na základe funkcie výroby viacerých výrobkov, v prípade ktorej sa vstupná surovina, surová ropa, mení na viaceré medziprodukty (napríklad ťažkú naftu, vákuový plynový olej) a konečné výrobky (napríklad benzín, motorovú naftu). Mnohé z medziproduktov sa okamžite znovu použijú v rámci rôznych stupňov rafinérskeho procesu ako vstupné suroviny („východisková surovina“), zatiaľ čo ostatné sa predávajú na trhu alebo používajú ako vstupné suroviny pre petrochemické odvetvie prvej generácie, napríklad ťažká nafta na výrobu aromatických uhľovodíkov. Technická funkcia výroby závisí najmä od druhu použitej surovej ropy (nie všetky druhy surovej ropy možno spracúvať v daných zariadeniach) a presného technického usporiadania rafinérie. Rafinéria maximalizujúca zisk sa snaží optimalizovať svoje zisky v prípade celého spektra výrobkov, takzvanej rafinérskej marže, prostredníctvom úpravy výroby rôznych výstupov pri zohľadnení technických obmedzení vyplývajúcich z výrobnej funkcie (a druhu použitej surovej ropy) a vstupných a výstupných cien. Možnosti na úpravu usporiadania existujúcej rafinérie bez ďalších investícií sú však mimoriadne obmedzené.
(281)
Rafinérske odvetvie čelí v poslednom desaťročí štrukturálnym zmenám. Ľahšie druhy surovej ropy sú čoraz vzácnejšími a sa čoraz viac nahrádzajú ťažšími druhmi surovej ropy. Zároveň na trhu rýchlo rastie dopyt po motorovej nafte (ktorá je čoraz bežnejšou náhradou za benzín ako pohonnej látky). Naopak, dopyt po vykurovacom oleji, ktorý sa používa na výrobu elektrickej energie a v námornej doprave, klesá a očakáva sa, že sa bude ďalej znižovať (keďže sa v týchto prípadoch použitia nahrádza technológiami, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu). EÚ je čistým dovozcom motorovej nafty a vývozcom benzínu (najmä na trh USA, ktorý sa má podľa očakávaní zmenšiť).
(282)
Ako vysvetlilo Portugalsko a ako potvrdili konkurenti č. 1 a č. 2, hospodárskym stimulom pre investičný projekt je na jednej strane umožniť, aby rafinérie spracúvali ťažšie druhy surovej ropy, a na strane druhej zmeniť ich usporiadanie tak, aby rafinérie vyrábali viac motorovej nafty a menej vykurovacieho oleja.
(283)
Ako je opísané v oddiele 2.2, motorová nafta a ťažká nafta sú výrobky, ktoré sú priamo dotknuté investičným projektom. Investičný projekt v skutočnosti prispeje k zvýšeniu výroby motorovej nafty (na úkor vykurovacieho oleja), ako aj výroby ťažkej nafty, ktorá je podľa Portugalska nevyhnutným technicky spôsobeným vedľajším účinkom. Komisia pripomína uistenie Portugalska, že ostatné horizontálne súvisiace výrobky vyrábané rafinériami (benzín, LPG, palivový olej, palivo pre prúdové motory a asfalt) nie sú ovplyvnené investičným projektom.
(284)
Komisia však v konaní vo veci formálneho zisťovania zistila, že investícia do novej jednotky na vákuovú destiláciu a nového zariadenia na ľahké krakovanie v Matosinhose bude viesť aj k výrobe vákuového plynového oleja. Zvýši sa výroba motorovej nafty v rafinérii v Sinese, v ktorej nová hydrokrakovacia jednotka bude využívať ako vstupnú surovinu vákuový plynový olej vyrobený v rafinériách v Matosinhose a Sinese. V dôsledku toho sa aj vákuový plynový olej musí považovať za výrobok priamo dotknutý investíciou, pretože investičný projekt bude viesť k značnému nárastu jeho výroby v rafinérii v Matosinhose.
(285)
Portugalsko uviedlo, že vákuový plynový olej sa bude používať výlučne ako vstupná surovina pre hydrokrakovacie zariadenie v Sinese. Preto by sa mal považovať za medziprodukt na zvýšenú výrobu motorovej nafty a nemal by sa posudzovať samostatne. Portugalsko takisto uviedlo, že nevyhnutná stabilná a bezpečná dodávka vstupnej suroviny pre hydrokrakovacie zariadenie takej veľkosti, aké sa nachádza v Sinese, by sa nemohla zabezpečiť nákupom potrebných množstiev na trhu. Je to v dôsledku veľmi obmedzenej veľkosti a veľkej nestálosti na otvorenom trhu s vákuovou vstupnou surovinou, na spotovom trhu. V dôsledku toho nie je v prípade dodávok vákuového plynového oleja z Matosinhosu do Sinese vylúčená žiadna dodávka od potenciálnej tretej strany.
(286)
Komisia uznáva, že vákuový plynový olej sa považuje za medziprodukt a že značná časť výroby vákuového plynového oleja sa nepredáva na trhu (pričom sa nevylučujú dodávky od potenciálnej tretej strany). V tomto prípade, ako je stanovené v bode 69 usmernení, možno vyvodiť záver, že pokiaľ ide o novú vákuovú destilačnú jednotku a nové zariadenie na ľahké krakovanie v Matosinhose, dotknutým výrobkom je nadväzujúci výrobok, konkrétne motorová nafta.
(287)
Komisia takisto poznamenáva, že konkurent č. 1 sa domnieva, že zvyšky z hydrokrakovania by sa mohli považovať za výrobok dotknutý investičným projektom (pozri odôvodnenie 92). Keďže Portugalsko vysvetlilo, že v dôsledku využitia izokrakovacej technológie je výroba týchto zvyškov takmer nevýznamná (pozri odôvodnenie 183), Komisia nepovažuje zvyšky z hydrokrakovania za dotknutý výrobok.
(288)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či motorová nafta a nafta sú jedinými dotknutými výrobkami, pričom poukazuje na skutočnosť, že naftu možno považovať za medziprodukt v zmysle bodu 69 usmernení a že deriváty nafty by mohli byť výrobkami považovanými za dotknuté výrobky, v prípade ktorých by sa pravdepodobne museli vykonať testy podľa bodu 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko predložilo tieto vysvetlenia:
-
Pojem nafta sa týka ťažkej aj ľahkej nafty; ťažká a ľahká nafta nie sú vzájomne nahraditeľné, pokiaľ ide o ich výrobu, ani pokiaľ ide o ich použitie.
-
Ťažká nafta je výrobok, ktorý sa používa ako vstupná surovina v rafinérskych procesoch a vo výrobe veľmi širokého spektra chemických výrobkov, nielen vo výrobe aromatických uhľovodíkov.
-
Investičný projekt vedie k ďalšej výrobe ťažkej nafty v Sinese: výroba ťažkej nafty v rafinérii v Sinese sa zvyšuje o [200 - 250] kt za rok.
-
Najväčšia časť ťažkej nafty vyrobenej v rafinérii v Sinese sa prepravuje do rafinérie spoločnosti Petrogal v Matosinhose, kde sa spracúva, spolu s ťažkou naftou z iných krajín a ťažkou naftou vyrobenou v samotnej rafinérii v Matosinhose (v priemere [650 - 700] kt v rokoch 2007 - 2009), na reformér (62). Celkový objem ťažkej nafty, ktorý sa používa v rafinérii v Matosinhose na výrobu reforméra, je [1 000 - 1 050] t (v priemere v rokoch 2007 - 2009).
-
Množstvo [100 - 150] kt z celkovej ďalšej výroby [200 - 250] kt ťažkej nafty v Sinese sa prepravuje do Matosinhosu (zvyšné množstvo sa opätovne používa ako vstupná surovina v procese hydrokrakovania v Sinese) s cieľom nahradiť [100 - 150] kt dovážanej ťažkej nafty; objem dovozu [250 - 300] kt pred investovaním sa znižuje na [100 - 150] kt, konkrétne o [50 - 60] %.
-
V roku 2009 pochádzalo 92 % dovozu ťažkej nafty z krajín mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Vlastná kapacita na výrobu ťažkej nafty v rafinérii v Matosinhose (priemerná výroba v rokoch 2007 - 2009: [650 - 700] kt) sa investičným projektom nemení.
-
Reformér je medziprodukt na výrobu aromatických uhľovodíkov.
-
Výrobná kapacita reforméra sa investíciou nemení.
-
Reformér vyrobený v Matosinhose sa používa ako vstupná surovina v zariadení spoločnosti Petrogal na výrobu aromatických uhľovodíkov v Matosinhose.
-
Zariadenie na výrobu aromatických uhľovodíkov vyrába široké spektrum primárnych aromatických uhľovodíkov alebo derivátov nafty, najmä benzén, toluén, ortoxylén, paraxylén a rozpúšťadlá.
-
Výrobná kapacita zariadenia na výrobu aromatických uhľovodíkov (priemerný predaj v rokoch 2007 - 2009: [400 - 450] kt) sa investičným projektom nemení a neplánuje sa žiadne rozšírenie.
-
Zariadenie na výrobu aromatických uhľovodíkov je samostatná obchodná jednotka; vnútorná cena ťažkej nafty je a po investovaní sa bude rovnať dovoznej cene ťažkej nafty. Predajná cena reforméra do zariadenia na výrobu aromatických uhľovodíkov je a po investovaní bude vypočítaná ako [10 - 20] % parity dovozu nafty (CIF NEW) a [80 - 90] % parity vývozu benzínu (RBOB USA) a náklady na prepravu zo Sinese do Porta.
-
Náklady na surovinu (ťažká nafta) predstavovali približne [90 - 100] % celkových výrobných nákladov na výrobu aromatických uhľovodíkov. Ďalšia výroba ťažkej nafty v Sinese predstavuje približne 14 % celkového množstva ťažkej nafty spracovanej na reformér.
-
Primárne aromatické uhľovodíky sa na trhu predávajú petrochemickému odvetviu za trhové ceny; Petrogal je s trhovým podielom pod úrovňou [0 - 5] % tým, kto prijíma ceny na trhu EHP s aromatickými uhľovodíkmi. Celkový obrat zariadenia spoločnosti Petrogal na výrobu aromatických uhľovodíkov predstavoval v roku 2009 približne [ ] mil. EUR. Po dokončení investície bude [ ] % obratu (približne [ ] mil. EUR na základe obratu v roku 2009) vyplývať z dodatočne vyrobenej ťažkej nafty v Sinese.
(290)
Komisia poznamenáva, že konkurent č. 1 sa domnieva, že ťažká nafta je medziprodukt a že pri posudzovaní by medzi dotknuté výrobky mali byť zahrnuté deriváty nafty.
(291)
Aby bolo možné rozhodnúť o tom, či sa v prípade derivátov nafty musí urobiť test uvedený v bode 68 písm. a) a b) usmernení, je nevyhnutné poskytnúť výklad znenia bodu 69 usmernení. V bode 69 sa stanovuje, že dotknutý výrobok môže byť nadväzujúcim výrobkom vtedy, ak výrobok spojený s investíciou je medziproduktom a podstatná časť jeho výroby sa nepredáva na trhu. Toto znenie je zamerané na prípady, keď sa na trhu s medziproduktami nepociťuje narušujúci účinok pomoci na konkurentov alebo sa pociťuje iba čiastočne, a prenáša sa na trh s konečnými výrobkami. Na základe informácií, ktoré poskytlo Portugalsko o vymedzení dotknutých výrobkov, sa Komisia domnieva, že pomoc nemá vplyv na objemy výroby ani na výrobné náklady, ani na správanie spoločnosti Petrogal pri stanovení ceny aromatických uhľovodíkov zo zariadenia na ich výrobu. Okrem toho množstvo ďalšej ťažkej nafty vyrobenej v Sinese má iba malý význam v porovnaní s celkovým množstvom ťažkej nafty použitým na výrobu reforméra. Komisia sa preto domnieva, že trhy s aromatickými uhľovodíkmi nie sú ovplyvnené pomocou na investičný projekt alebo sú ňou ovplyvnené iba nepriamo a veľmi nevýznamne (prostredníctvom nepriameho zníženia dovoznej ceny nafty, pozri ďalší oddiel).
(292)
Komisia sa preto domnieva, že v prípade trhov s aromatickými uhľovodíkmi nie je vhodné vykonať testy stanovené v bode 68 písm. a) a b).
(293)
Komisia sa súčasne domnieva, že pomoc môže ovplyvniť trh s naftou, pretože investičný projekt umožňuje nahradiť dovoz a núti dodávateľov, aby hľadali iné príležitosti na trhu s ťažkou naftou. Komisia preto vykonala testy stanovené v bode 68 písm. a) a b), pokiaľ ide o ťažkú naftu ako dotknutý výrobok.
(294)
V bode 69 usmernení sa stanovuje, že relevantný tovarový trh zahŕňa dotknutý výrobok a výrobky, ktoré spotrebiteľ (z dôvodu vlastností výrobku, cien a určeného účelu použitia) alebo výrobca (prostredníctvom flexibility výrobných zariadení) považuje za jeho náhrady.
(295)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia nemohla vyvodiť záver o relevantnom trhu s dotknutým výrobkom (dotknutými výrobkami) v dôsledku ťažkostí s konečným stanovením zoznamu dotknutých výrobkov.
(296)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že zo strany spotrebiteľa neexistujú žiadne náhrady za motorovú naftu. Z dodávateľského hľadiska sa však objavili pochybnosti týkajúce sa nahraditeľnosti vo výrobe motorovej nafty, keďže flexibilita výrobných zariadení by mohla viesť k výrobe iných druhov výrobkov (najmä benzínu) zmenou usporiadania rafinérií.
(297)
Aby sa rozptýlili tieto pochybnosti, Portugalsko tvrdilo, že rozhodnutie Komisie o koncentrácii (64), ktoré citovala Komisia, sa odvolalo na odlišný kontext, keď nerovnováha medzi ponukou a dopytom na trhu s benzínom a trhu s motorovou naftou bola oveľa menej dôležitou ako v súčasnosti, a kvôli tomu úroveň flexibility na úrovni prechodu medzi výrobou týchto dvoch výrobkov bola stále k dispozícii. Podľa Portugalska sa však od roku 2000, keď sa začal významne zvyšovať dopyt po motorovej nafte, tieto úrovne výberu sa skončili a v súčasnosti neexistuje žiadna ďalšia kapacita na uspokojenie tohto dopytu.
(298)
Aj keď toto vysvetlenie úplne nevylučuje možnosť, že by sa zariadenia na výrobu motorovej nafty mohli použiť na výrobu benzínu, zdá sa nereálne predpokladať, že podnik by mohol vynaložiť viac než 1 miliardu EUR na zvýšenie svojej kapacity na výrobu benzínu, keď v Európe existuje nadmerná ponuka, pokiaľ ide o výrobu tejto komodity. Rôzne štúdie (65) poukazujú na pokles dopytu po benzíne a zvyškovom palivovom oleji a na zvýšenie dopytu po motorovej nafte na európskom trhu s motorovým palivom. Táto zmena v štruktúre dopytu viedla k tomu, že rafinérie vyrábali nadmerné objemy výrobkov, v prípade ktorých dopyt a hodnota klesali, a nedostatočné objemy výrobkov, v prípade ktorých dopyt a hodnota rástli (66). Predpokladá sa, že spotreba benzínu v Európe sa v období rokov 2010 až 2030 výrazne zníži v dôsledku prechodu od vozidiel s benzínovým pohonom k vozidlám s naftovým pohonom a zavedenia alternatívnych zdrojov energie. V dostupných štúdiách sa takisto uvádza, že dopyt po benzíne sa zníži v dôsledku využívania energeticky účinnejších vozidiel v USA (hlavný vývozný trh s európskymi prebytkami) a očakávanej budúcej úlohy elektrických vozidiel.
(299)
Komisia sa preto domnieva, že v tomto konkrétnom prípade, pre tento druh investície a z hľadiska strednodobého smeru vývoja trhu s výrobkami by dotknutým výrobkom mala byť aj zo strany ponuky motorová nafta.
(300)
V súlade s diskusiou o dotknutých výrobkoch druhým relevantným tovarovým trhom, o ktorom by sa malo diskutovať, je trh s ťažkou naftou. V rafinérii v Sinese je výroba ťažkej nafty vedľajším produktom výroby motorovej nafty, ktorá je stimulom investície. Ťažká nafta sa používa na výrobu veľmi širokého spektra chemických výrobkov, nielen vo výrobe aromatických uhľovodíkov. V prípade jej všeobecného účelu použitia ju nemožno nahradiť žiadnou inou náhradou. Komisia je preto toho názoru, že relevantným tovarovým trhom je trh s ťažkou naftou, pokiaľ ide o testy stanovené v bode 68 písm. a) a b).
(301)
Komisia sa preto domnieva, že relevantnými tovarovými trhmi, pokiaľ ide o testy stanovené v bode 68 písm. a) a b), sú tovarové trhy s motorovou naftou a ťažkou naftou. Na informačné účely budú uvedené aj údaje o derivátoch nafty.
(302)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia nemohla vyvodiť záver o tom, či tieto trhy by mali byť posúdené na úrovni priamo z rafinérie, na veľkoobchodnej, alebo maloobchodnej úrovni.
(303)
Konkurenti č. 1 a č. 2 sa domnievajú, že relevantný tovarový trh by mal byť rozšírený o maloobchodný a veľkoobchodný predaj motorovej nafty (pozri odôvodnenia 93 a 116). Portugalsko sa domnieva, že v prípadoch štátnej pomoci je správnou úrovňou posúdenia úroveň priamo z rafinérie. V ustanoveniach usmernenia sa nestanovuje, na ktorej úrovni by sa mali uskutočniť testy stanovené v bode 68 písm. a) a b) usmernení, a najmä test podľa bodu 68 písm. a).
(304)
V závislosti od problému, ktorý sa má analyzovať, a hlavnej teórie ujmy sa v rámci politiky hospodárskej súťaže posudzuje konkurenčná situácia trhov na rôznych úrovniach - na úrovni výroby, distribúcie (veľkoobchod) a maloobchodu. Účastníkmi na trhu sú napríklad automobilové odvetvie, spotrebitelia a jednotliví obchodníci s motorovými vozidlami na maloobchodnej úrovni, obchodníci s motorovými vozidlami a distribútori na veľkoobchodnej úrovni a distribútori a výrobcovia na úrovni výroby. V prípade výrobkov dotknutých týmto rozhodnutím sú účastníkmi na trhu napríklad vlastníci áut a čerpacie stanice v prípade maloobchodného trhu, čerpacie stanice a distribútori v prípade veľkoobchodného trhu a rafinérie a distribútori v prípade trhu predaja výrobkov priamo z rafinérie.
(305)
Úroveň výroby zodpovedá v tomto rozhodnutí úrovni priamo z rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh predaja výrobkov priamo z rafinérie je rovnocenný s celým trhom s motorovou naftou. Podľa Portugalska pojem „predaj priamo z rafinérie“ zahŕňa všetok predaj uskutočnený vo veľkých objemoch na úrovni miesta (priamo pri bráne rafinérie) ropným spoločnostiam (vrátane vlastných spoločností Galp Energia), obchodníkom, priekupníkom alebo veľkým priemyselným spotrebiteľom vrátane dovozu motorovej nafty (67). Predaj priamo z rafinérie v Portugalsku zodpovedá všetkým predajom spoločnosti Petrogal priamo z rafinérie mínus vývoz plus dovoz do Portugalska. Ponuková strana trhu priamo z rafinérie v Portugalsku preto zahŕňa rafinérie spoločnosti Petrogal a rafinérie mimo Portugalska vyvážajúce svoje výrobky do Portugalska, napríklad pre dopytovú stranu trhu s motorovou naftou, rôzne reťazce distribútorov benzínu, medzi ktorých patrí Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, ktoré buď nakupujú od spoločnosti Petrogal, alebo sú z nej zásobované, alebo dovážajú motorovú naftu z krajín mimo Portugalska.
(306)
Hlavným účelom kontroly investičnej pomoci nie je chrániť spotrebiteľov (alebo obchodníkov) pred nežiaducimi dôsledkami správania obmedzujúceho hospodársku súťaž, medzi ktoré patrí napríklad zníženie spotrebiteľských prenájmov prostredníctvom monopolistickej tvorby cien kartelmi alebo účastníkmi na trhu zneužívajúcimi svoje dominantné postavenie na trhu. Investičná pomoc v skutočnosti umožňuje zvýšiť výrobu na trhu, a teda vedie k zníženiu ceny, čo je evidentne minimálne v krátkodobom a strednodobom horizonte prospešné pre spotrebiteľov.
(307)
Cieľom, ktorý sa sleduje kontrolou investičnej pomoci, je skôr chrániť ďalších výrobcov a hospodárstvo ďalších členských štátov pred nadmernými (konkrétne presahujúcimi úroveň narušenia, ktorá sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy), narušujúcimi vplyvmi pomoci na hospodársku súťaž a obchod. Táto hospodárska súťaž medzi výrobcami sa uskutočňuje na úrovni výroby a v tomto prípade sa hospodárska súťaž medzi rafinériami uskutočňuje na úrovni predaja priamo z rafinérie.
(308)
Kým štandardné stropy regionálnej pomoci stanovené v mapách regionálnej pomoci a zníženie intenzít pomoci pre veľké investičné projekty podľa bodu 60 usmernení sú určené na stanovenie štandardnej (a pre veľké projekty) progresívnej úrovne ochrany pred takýmto narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod, testy stanovené v bode 68 písm. a) a b) sú určené na vylúčenie - v prípade následného dôkladného posúdenia - prípadov, v ktorých je osobitne ovplyvnená hospodárska súťaž medzi výrobcami. V teste podľa bodu 68 písm. b) sa skúma, do akej miery investičná pomoc zahŕňa významné zvýšenie kapacity umožňujúce príjemcovi pomoci priviezť na trh množstvá v absolútnom alebo relatívnom znížení za priaznivejších podmienok, ako sú podmienky, ktorým čelia konkurenti, ktorí nezískali pomoc. V teste podľa bodu 68 písm. a) sa skúma, do akej miery investičná pomoc prispeje k zachovaniu, posilneniu alebo vytvoreniu silného postavenia príjemcu pomoci na trhu, ktoré by mohlo byť zneužité dominantným účastníkom na trhu, napríklad prostredníctvom zabránenia vstupu na trh. V oboch prípadoch môžu konkurenti stratiť podiely na trhu na úrovni výroby, zaznamenať zníženie ziskovosti alebo môžu byť vylúčení z trhu, zatiaľ čo potenciálnym konkurentom možno zabrániť v prístupe na trh.
(309)
Komisia sa preto domnieva, že testy sa musia uskutočniť na úrovni výroby. Rozhodujúcou je v skutočnosti situácia na trhu na úrovni výroby, keďže v rozhodnutiach o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci pre výrobné zariadenia sa posudzujú vplyvy pomoci na narušenie hospodárskej súťaže medzi výrobcami a na obchod medzi členskými štátmi. Okrem toho možno predpokladať, že keď je podiel príjemcu na dodávateľskom trhu (z rafinérie) vysoký, v dôsledku toho vzniká dostatočne vysoká pravdepodobnosť zistenia značného narušenia hospodárskej súťaže bez ohľadu na podiel na odberateľskom trhu. Preto sa predaj motorovej nafty na maloobchodnej a veľkoobchodnej úrovni, aj keby bol zahrnutý do vymedzení relevantných tovarových trhov v predchádzajúcich prípadoch koncentrácie, ktoré riešila Komisia (68), nemusí zohľadniť na účely testov podľa bodu 68 písm. a) a b).
(310)
Testy podľa bodu 68 písm. a) a b) sú jednoduchými filtrami, ktoré majú mechanicky určiť prípady ohrozenia hospodárskej súťaže a obchodu. Podrobné posúdenie týchto rizík je však účelom následného dôkladného posúdenia. Aj keď sa toto dôkladné posúdenie obvykle týka situácie trhu na úrovni výroby, môže sa stať, že bude nevyhnutné, napríklad v prípade zabránenia prístupu na trh, analyzovať vplyv pomoci na odberateľských trhoch.
(311)
Preto keď sa zohľadní prax Komisie v oblasti rozhodovania o prípadoch štátnej pomoci v iných hospodárskych odvetviach, najmä v automobilovom odvetví (69), a skutočnosť, že investičný projekt sa týka výlučne výdavkov v rafinérskej činnosti spoločnosti Petrogal, na účely uplatnenia testov podľa bodu 68 písm. a) a b) je jedinou relevantnou úrovňou pre toto rozhodnutie úroveň priamo z rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či by sa za relevantný geografický trh s motorovou naftou mal považovať celý EHP, regionálny trh (Pyrenejský polostrov), alebo vnútroštátny trh.
(313)
Portugalsko sa domnieva, že relevantný trh s motorovou naftou by mal byť širší než vnútroštátny trh, najlepšie trh západnej Európy alebo trh EHP. Konkurenti č. 1 a č. 2 nerobia rozdiely medzi úrovňami trhu, ktoré sa majú posúdiť. Tvrdia, že relevantným geografickým trhom by mal byť portugalský trh alebo nanajvýš pyrenejský trh.
(314)
Komisia prijala v roku 1997 svoje oznámenie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (ďalej len „oznámenie“) (70). V tomto oznámení sa stanovuje, že relevantný geografický trh zahŕňa oblasť, v ktorej sú dotknuté podniky zapojené do vzťahov dopytu a ponuky výrobkov alebo služieb, v ktorej sú súťažné podmienky dostatočne homogénne a ktorá sa od ostatných susedných oblastí výrazne odlišuje práve preto, že konkurenčné podmienky v nej sú zjavne odlišné od podmienok v týchto oblastiach.
(315)
Oznámenie je vypracované ako nástroj na posudzovanie politík v oblasti protimonopolnej kontroly a kontroly koncentrácií. Opiera sa o vyšetrovacie právomoci dostupné na základe takýchto politík a nie je priamo uplatniteľné na štátnu pomoc. V oznámení sa jednoznačne uznáva, že „v centre posúdenia sú v prípadoch štátnej pomoci skôr príjemcovia tejto pomoci a dotknuté odvetvia/sektory, a nie samotné konkurenčné prekážky, ktorým musí príjemca štátnej pomoci čeliť“. Napriek tomu sa v oznámení uvádza, že časti postupu načrtnuté v tejto vyhláške „sú použiteľné ako základ celkového zhodnotenia štátnej pomoci“.
(316)
Komisia dosiaľ ešte neuverejnila oznámenie o zásadách a postupe pri vymedzovaní príslušného výrobku a geografického trhu v prípadoch štátnej pomoci. Samotné usmernenia neuvádzajú, ako by sa mal relevantný geografický trh vymedziť. Bod 70 usmernení však obsahuje formuláciu, v ktorej sa zdá, že sa uprednostňuje posúdenie na úrovni EHP: „Na účely uplatnenia písmen a) […], predaj […] bude vymedzená […], obvykle v rámci EHP, alebo ak tieto informácie nie sú dostupné alebo relevantné, na základe akejkoľvek ďalšej všeobecne prijatej segmentácie trhu pre dotknuté výrobky, v prípade ktorej sú štatistické údaje ľahko dostupné.“
(317)
Primerané vymedzenie geografického trhu sa musí preskúmať z hľadiska hlavnej teórie ujmy. Zdá sa však, že je bezpečné predpokladať, že test stanovený v bode 68 písm. a) usmernení, pokiaľ ide o podiely na trhu presahujúce 25 %, je určený na ochranu konkurentov v EHP pred ich vylúčením z trhu, na ktorom pôsobia, alebo zabránením v prístupe na uvedený trh (vytlačením z trhu) prostredníctvom správania príjemcu pomoci s trhovou silou, ktoré obmedzuje hospodársku súťaž.
(318)
Na účely tohto rozhodnutia nie je dôležité určiť presné geografické vymedzenie trhu na úrovni výroby, keďže podiel spoločnosti Petrogal na trhu presahuje 25 % prah iba na vnútroštátnom trhu. Stačí overiť, či relevantným geografickým trhom je vnútroštátny trh. Boli posúdené dôvody uvedené konkurentmi, ku ktorým Portugalsko vyjadrilo pripomienky, najmä dôvody týkajúce sa prekážok dovozu a obmedzenej skladovacej kapacity. Dospelo sa k záveru, že vymedzenie geografického trhu odchyľujúce sa od štandardného postupu, ktorým sa vymedzujú trhy na účely testov uvedených v bode 68 písm. a) a b) ako trh EHP, a stanovuje, že relevantným geografickým trhom je vnútroštátny trh, možno odôvodniť iba vtedy, ak existujú jasné náznaky, že trh je z veľkej časti uzatvorený. Preto je nevyhnutné posúdiť, či existujú prekážky obchodu, ktoré by bránili podnikom konkurujúcim spoločnosti Petrogal na veľkoobchodnom trhu dovážať motorovú naftu z neportugalských rafinérií, ak ceny, ktoré sa uplatňujú na portugalskom trhu priamo z rafinérie, presahujú ceny zaznamenané na väčšom trhu.
(319)
V tejto súvislosti boli uvedené tieto skutočnosti:
-
Motorová nafta predávaná na portugalskom trhu má rovnaké technické vlastnosti ako motorová nafta predávaná na susedných trhoch.
-
Neexistuje žiadne dovozné clo pre obchod v rámci EHP.
-
Neexistujú žiadne regulačné ani administratívne obmedzenia obmedzujúce dovoz do Portugalska.
-
Štatistické údaje, ktoré poskytlo Portugalsko (pozri odôvodnenie 195), poukazujú na existenciu obchodných tokov, dovozu do Portugalska aj vývozu z Portugalska do susedných krajín. Vývoz sa znížil v dôsledku zvýšenej potreby motorovej nafty v Portugalsku.
-
Dovoz sa realizuje prostredníctvom námornej aj cestnej dopravy; objemy dovozu v posledných rokoch výrazne reagovali na vonkajšie udalosti a v posledných rokoch sa značne zvýšili. Zvýšenie dovozu svedčí o tom, že ďalšie hospodárske subjekty majú alternatívne možnosti v oblasti dodávok a majú schopnosť nahradiť priame dodávky z rafinérií spoločnosti Petrogal dovozom. Z informácií, ktoré predložilo Portugalsko (pozri odôvodnenie 195), vyplýva, že je to zvlášť zrejmé v prípade roku 2009, keď po nehode v rafinérii v Sinese bola výroba zastavená na niekoľko týždňov.
-
Portugalsko odmieta tvrdenia, že Petrogal ovláda viac ako 90 % existujúcej skladovacej kapacity, a objasňuje, že skladovacia kapacita tretích strán predstavuje dodávateľskú kapacitu 2,9 mil. ton za rok, čo predstavuje viac než 50 % vnútroštátneho trhu. Žiadna tretia strana (konkurent) neprejavila záujem o kúpu ďalšej skladovacej kapacity, keď bola ponúknutá na predaj.
-
Komisia vyzvala konkurentov, aby uviedli konkrétne príklady potvrdzujúce existenciu týchto prekážok obchodu alebo opis prípadov, keď narazili na ťažkosti pri dovoze motorovej nafty. Takéto informácie však neboli predložené.
(320)
Pri neexistencii konkrétnych príkladov a na základe informácií, ktoré poskytlo Portugalsko o skladovacích kapacitách a dovoze, sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne dôkazy o tom, že de facto existujú obmedzenia dostupnosti skladovacích kapacít a ďalšie prekážky brániace dovozu motorovej nafty.
(321)
Pokiaľ ide o ceny motorovej nafty, ktorú tretie strany získali od spoločnosti Petrogal na úrovni priamo z rafinérie, zdá sa, že sú podobné nákladom na dovoz motorovej nafty do Portugalska. Ako navrhlo Portugalsko počas oznámenia a uviedlo v oddiele 3.4.3 rozhodnutia o začatí konania, ceny na úrovni priamo z rafinérie sú stanovené na úrovni cenových ponúk medzinárodného výrobku a v prípade rafinérskych výrobkov v Portugalsku na úrovni cien Platts (Rotterdam) pre severozápadný európsky región plus prirážky (preprava, doprava, poistenie, straty a iné). To poukazuje na širší trh, než je vnútroštátny (portugalský) trh. Tretie strany (konkurenti) nepredložili argumenty týkajúce sa cien priamo z rafinérie uplatnené spoločnosťou Petrogal, ale svoje pripomienky obmedzili na trhovú silu a postavenie spoločnosti Petrogal na trhu. Konkurent č. 1 poznamenal, že pomer celkového dovozu a vývozu motorovej nafty bol príliš nízky na odôvodnenie regionálneho trhu, ale neuviedol žiadny nedostatok motorovej nafty, ani prípad, keď by ovládanie skladovacej kapacity spôsobilo konkurentom ťažkosti.
(322)
Konkurent č. 2 skôr poznamenal (pozri odôvodnenie 109), že investičný projekt by viedol k premene spoločnosti Petrogal na čistého vývozcu na iné trhy a k posilneniu jej postavenia na trhu na Pyrenejskom polostrove.
(323)
Preto nemožno vyvodiť záver, že relevantným geografickým trhom s motorovou naftou je vnútroštátny trh, keďže sa zdá, že neexistujú žiadne obmedzenia dovozu motorovej nafty do Portugalska ani vývozu do susedných krajín. Relevantným geografickým trhom je teda prinajmenšom regionálny trh, konkrétne Pyrenejský polostrov.
(324)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či by za relevantný geografický trh s ťažkou naftou mal byť považovaný celý EHP, regionálny (Pyrenejský polostrov), alebo vnútroštátny trh.
(325)
Portugalsko bolo toho názoru, že relevantným geografickým trhom s ťažkou naftou a derivátmi nafty je prinajmenšom EHP, ak nie celý svet. Konkurenti nenamietali proti tomuto vymedzeniu relevantného geografického trhu.
(326)
Zainteresované strany nemali námietky proti pripomienkam Portugalska a vzhľadom na to, že ťažká nafta je komodita, ktorá sa ľahko prepravuje na dlhé vzdialenosti za nízke náklady na prepravu, je relevantným geografickým trhom prinajmenšom EHP (71).
(327)
V bode 68 písm. a) usmernení sa stanovuje, že Komisia pristúpi k dôkladnému posúdeniu, ak „príjemca pomoci dosahuje na príslušnom trhu (príslušných trhoch) viac než 25 % úroveň predaja dotknutého výrobku (dotknutých výrobkov) pred investíciou alebo úroveň prevyšujúcu 25 % dosiahne po investícii“.
(328)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia nemohla potvrdiť, či boli presiahnuté prahy stanovené v bode 68 písm. a) v dôsledku pochybností o primeranom vymedzení príslušného výrobku a geografického trhu a relevantnej úrovni posúdenia (predaj priamo z rafinérie, maloobchodný, veľkoobchodný predaj). Okrem toho neboli k dispozícii žiadne údaje na úrovni skupiny (vrátane podielov ENI na trhu). K dispozícii neboli ani údaje o derivátoch nafty.
(329)
Údaje, ktoré poskytlo Portugalsko, svedčia o tom, že podiel spoločnosti Petrogal na trhu predaja priamo z rafinérie by bol nižší než 25 % na regionálnom trhu (Pyrenejský polostrov), ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania a ako potvrdilo Portugalsko počas fázy formálneho zisťovania. Tieto informácie sa týkajú iba výrobnej kapacity spoločnosti Petrogal vzhľadom na to, že Portugalsko vyhlásilo, že skupina ENI nie je prítomná na úrovni priamo z rafinérie na Pyrenejskom polostrove. Takisto v prípade západnej Európy a EHP je podiel spoločnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou priamo z rafinérie na úrovni skupiny (vrátane podielov ENI na trhu) nižší než 25 %, ako je zrejmé z údajov, ktoré poskytlo Portugalsko (pozri tabuľky 6 a 7).
Tabuľka 6
Spoločný podiel spoločností Petrogal a ENI na západoeurópskom trhu (v mil. t/rok)
Dotknutý výrobok
2007
2012
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh západnej Európy
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh západnej Európy
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5 - 10] %
[ ]
252
[5 - 10] %
Tabuľka 7
Spoločný podiel spoločností Petrogal a ENI na trhu EHP (v mil. t/rok)
Dotknutý výrobok
2007
2012
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5 - 10] %
[ ]
334,6
[5 - 10] %
(330)
Na základe údajov v tabuľkách 6 a 7 sa dospelo k záveru, že Petrogal nemá viac než 25 % úroveň predaja dotknutého výrobku na relevantnom trhu na regionálnej úrovni (Pyrenejský polostrov) ani na úrovni západnej Európy a EHP vrátane podielov na trhu predaja priamo z rafinérie na úrovni skupiny ENI. Preto v prípade motorovej nafty nie je presiahnutý prah stanovený v bode 68 písm. a) usmernení.
(331)
Keďže spoločný podiel ENI-Petrogal na trhu nepresahuje 25 %, nie je nutné posudzovať, či skupina ENI kontroluje podiel spoločnosti Petrogal na trhu do miery, ktorá si vyžaduje zohľadnenie ich spoločného podielu na trhu.
(332)
Podľa informácií, ktoré poskytlo Portugalsko, väčšina rafinérií vyrábajúcich ťažkú naftu ju spracúva vnútropodnikovo v rámci výroby na vlastnú spotrebu. Údaje o podieloch na trhu, ktoré poskytlo Portugalsko na účely testu uvedeného v bode 68 písm. a), sa týkajú, ako to vyžaduje test, predaja na trhu EHP, konkrétne obchodného trhu.
(333)
Aby sa preskúmalo, či je investičný projekt zlučiteľný s bodom 68 písm. a) usmernení, musí sa analyzovať podiel spoločnosti Petrogal na trhu pred investičným projektom a po ňom a overiť, či presahuje 25 %.
Tabuľka 8
Podiely spoločnosti Petrogal na trhu EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
2007
2012
Predaj spoločnosti Petrogal
Trh EHP
Podiely spoločnosti Petrogal na trhu
Predaj Petrogal
Trh EHP
Podiely spoločnosti Petrogal na trhu
Ťažká nafta
[ ]
49 172
[0 - 5] %
[ ]
49 769
[0 - 5] %
Deriváty nafty:
[ ]
16 045
[0 - 5] %
[ ]
15 640
[0 - 5] %
-
Benzén
[ ]
10 093
[0 - 5] %
[ ]
10 093
[0 - 5] %
-
Ortoxylén
[ ]
681
[5 - 10] %
[ ]
606
[5 - 10] %
-
Paraxylén
[ ]
2 169
[5 - 10] %
[ ]
2 169
[5 - 10] %
-
Toluén
[ ]
2 503
[5 - 10] %
[ ]
2 173
[5 - 10] %
-
Rozpúšťadlá
[ ]
599
[5 - 10] %
[ ]
599
[5 - 10] %
Tabuľka 9
Podiely skupiny ENI na trhu EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
2007
2012
Predaj skupiny ENI
Trh EHP
Podiely skupiny ENI na trhu
Predaj skupiny ENI
Trh EHP
Podiely skupiny ENI na trhu
Ťažká nafta
[ ]
49 172
[0 - 5] %
[ ]
49 769
[0 - 5] %
Deriváty nafty:
neuvádza sa
16 045
neuvádza sa
15 640
-
Benzén
[ ]
10 093
[5 - 10] %
[ ]
10 093
[0 - 5] %
-
Ortoxylén
[ ]
681
[5 - 10] %
[ ]
606
[10 - 20] %
-
Paraxylén
[ ]
2 169
[0 - 5] %
[ ]
2 169
[0 - 5] %
-
Toluén
[ ]
2 503
[5 - 10] %
[ ]
2 173
[5 - 10] %
-
Rozpúšťadlá
neuvádza sa
599
neuvádza sa
599
Tabuľka 10
Spoločný podiel spoločností Petrogal a ENI na trhu EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
2007
2012
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Predaj spoločností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podiely spoločností Petrogal a ENI na trhu
Ťažká nafta
[ ]
49 172
[0 - 5] %
[ ]
49 769
[0 - 5] %
Deriváty nafty:
neuvádza sa
16 045
neuvádza sa
15 640
-
Benzén
[ ]
10 093
[5 - 10] %
[ ]
10 093
[5 - 10] %
-
Ortoxylén
[ ]
681
[10 - 20] %
[ ]
606
[10 - 20] %
-
Paraxylén
[ ]
2 169
[5 - 10] %
[ ]
2 169
[5 - 10] %
-
Toluén
[ ]
2 503
[10 - 20]%
[ ]
2 173
[10 - 20] %
-
Rozpúšťadlá
[ ]
599
[5 - 10] %
[ ]
599
[0 - 5] %
(334)
Na základe údajov v tabuľkách 8 až 10 sa dospelo k záveru, že samotná spoločnosť Petrogal a v spojení so skupinou ENI má podiely na trhu menšie než 25 % v prípade dotknutých výrobkov na relevantnom tovarovom trhu s ťažkou naftou na úrovni EHP. Podiel spoločnosti Petrogal na trhu nepresahuje 25 % ani na trhoch s derivátmi.
(335)
Okrem toho celková vnútropodniková výroba ťažkej nafty, ktorú Petrogal používa na výrobu na vlastnú spotrebu, ktorá sa neodráža v uvedených údajoch o podieloch na trhu v tabuľke 8, predstavuje menej než [ 5] % veľkosti maloobchodného trhu EHP. Ďalšia výroba v rafinérii v Sinese predstavuje približne [ 5] %.
(336)
Na základe týchto úvah sa dospelo k záveru, že v prípade ťažkej nafty nie je presiahnutý prah stanovený v teste podľa bodu 68 písm. a).
(337)
V bode 68 písm. b) usmernení sa stanovuje, že Komisia pristúpi k dôkladnému posúdeniu, ak „výrobná kapacita vytvorená v rámci projektu je nižšia než 5 % trhu pri použití údajov o zdanlivej spotrebe dotknutého výrobku, pokiaľ priemerná ročná miera rastu jeho zdanlivej spotreby za posledných päť rokov nepresiahla priemernú ročnú mieru rastu HDP Európskeho hospodárskeho priestoru“.
(338)
V bode 70 usmernení sa objasňuje, že „… Na účely uplatnenia písmen a) a b) v bode 68 predaj a zdanlivá spotreba bude vymedzená na vhodnej úrovni klasifikácie Prodcom, obvykle v rámci EHP, ak tieto informácie nie sú dostupné alebo relevantné, na základe akejkoľvek ďalšej všeobecne prijatej segmentácie trhu s dotknutými výrobkami, v prípade ktorej sú štatistické údaje ľahko dostupné.“
(339)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila v prípade všetkých dotknutých výrobkov pochybnosti o tom, či výrobná kapacita vytvorená investičným projektom bola vyššia než 5 % každého trhu pri použití údajov o zdanlivej spotrebe, a ak áno, či priemerná ročná miera rastu zdanlivej spotreby výrobku v posledných piatich rokoch (pred začatím prác) bola nižšia než priemerná ročná miera rastu HDP Európskeho hospodárskeho priestoru.
(340)
Kumulovaná ročná miera rastu (compound annual growth rate - CAGR) zdanlivej spotreby motorovej nafty v EHP za roky 2001 až 2006 je približne 2,12 % z hľadiska objemu alebo 15,38 % z hľadiska hodnoty. Príslušná CAGR HDP Európskeho hospodárskeho priestoru za roky 2001 až 2006 dosiahla hodnotu 2,06 % v reálnom vyjadrení (rovnocenné objemovému vyjadreniu) a 4,12 % v nominálnom vyjadrení (rovnocenné hodnotovému vyjadreniu).
(341)
Z toho vyplýva, že trh s motorovou naftou nemožno považovať za nedostatočne výkonný, ak sa CAGR (v objemovom aj hodnotovom vyjadrení) porovná s mierou rastu HDP v nominálnom aj reálnom vyjadrení. Preto nie je nutné kontrolovať, či kapacita vytvorená investičným projektom je vyššia než 5 % príslušného trhu.
(342)
Aby sa preskúmalo, či je investičný projekt v súlade s bodom 68 písm. b) usmernení, Komisia musí overiť, či kapacita vytvorená investičným projektom je nižšia než 5 % veľkosti trhu pri použití údajov o zdanlivej spotrebe dotknutého výrobku, pokiaľ priemerná ročná miera rastu jeho zdanlivej spotreby za posledných päť rokov nie je vyššia než priemerná ročná miera rastu HDP Európskeho hospodárskeho priestoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabuľkách 11 až 13. Údaje v stĺpci týkajúce sa trhu EHP sa rovnajú údajom v tabuľkách obsahujúcich údaje o trhu (predaji) EHP. Keďže veľkosť maloobchodného trhu (predaj) je menšia než veľkosť zdanlivej spotreby vrátane výroby na vlastnú spotrebu, údaje o zvýšení kapacity výroby nadhodnocujú význam zvýšenia. Možno teda povedať, že predstavuje scenár najhoršieho prípadu.
Tabuľka 11
Pomer zvýšenia výrobnej kapacity v rafinérii v Sinese k trhom s dotknutými výrobkami v EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
Výrobná kapacita v roku 2007
Výrobná kapacita v roku 2012
Zvýšenie výrobnej kapacity
Trh EHP v roku 2007
Podiel zvýšenia kapacity na trhu EHP
CAGR zdanlivej spotreby
Ťažká nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0 - 5] %
-
Deriváty nafty:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0 - 5] %
-
-
Benzén
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0 - 5] %
-
-
Ortoxylén
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0 - 5] %
-
-
Paraxylén
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0 - 5] %
-
-
Toluén
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0 - 5] %
-
-
Rozpúšťadlá
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0 - 5] %
-
Tabuľka 12
Pomer zvýšenia výrobnej kapacity v rafinérii v Matosinhose k trhom s dotknutými výrobkami v EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
Výrobná kapacita v roku 2007
Výrobná kapacita v roku 2012
Zvýšenie výrobnej kapacity
Trh EHP v roku 2007
Podiel zvýšenia kapacity na trhu EHP
CAGR zdanlivej spotreby
Ťažká nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0 - 5] %
-
Deriváty nafty:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0 - 5] %
-
-
Benzén
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0 - 5] %
-
-
Ortoxylén
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0 - 5] %
-
-
Paraxylén
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0 - 5] %
-
-
Toluén
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0 - 5] %
-
-
Rozpúšťadlá
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0 - 5] %
-
Tabuľka 13
Pomer zvýšenia spoločnej výrobnej kapacity (rafinérie v Sinese a Matosinhose) k trhom s dotknutými výrobkami v EHP (v tis. t)
Dotknuté výrobky
Výrobná kapacita v roku 2007
Výrobná kapacita v roku 2012
Zvýšenie výrobnej kapacity
Trh EHP v roku 2007
Podiel zvýšenia kapacity na trhu EHP
CAGR zdanlivej spotreby
Ťažká nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0 - 5] %
-
Deriváty nafty:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0 - 5] %
-
-
Benzén
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0 - 5] %
-
-
Ortoxylén
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0 - 5] %
-
-
Paraxylén
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0 - 5] %
-
-
Toluén
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0 - 5] %
-
-
Rozpúšťadlá
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0 - 5] %
-
(344)
Vo všetkých prípadoch je zvýšenie výrobnej kapacity v prípade výrobkov uvedených v tabuľkách 11 až 13 nižšie než 5 % na relevantných tovarových trhoch na úrovni EHP. Preto sa predpokladá, že investičný projekt nepresahuje prah stanovený v prvej časti bodu 68 písm. b) usmernení.
7. ZÁVER
(345)
Na základe údajov uvedených v odôvodneniach 278 až 344 investičný projekt nepresahuje prahy stanovené v bode 68 písm. a) a bode 68 písm. b) usmernení, pokiaľ ide o dotknuté výrobky. Preto nie je nutné vykonať dôkladné posúdenie pomoci po začatí konania stanoveného v článku 108 ods. 2 zmluvy.
(346)
Na záver treba poznamenať, že navrhovaná regionálna investičná pomoc v prospech spoločnosti Petrogal spĺňa podmienky uvedené v usmerneniach, aby sa považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy. Preto nie je nutné posúdiť, či by sa pomoc mohla schváliť na základe iných výnimiek stanovených v zmluve.
(347)
Portugalsko mimoriadne súhlasilo, aby toto rozhodnutie bolo prijaté v anglickom jazyku ako jeho jedinom autentickom jazyku,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Štátna pomoc, ktorú Portugalsko plánuje poskytnúť spoločnosti Petrogal, vo výške 160 484 007 EUR v nominálnej hodnote (121 091 314 EUR v znížených cenách) s maximálnou intenzitou pomoci 12,43 % v znížených cenách je zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) zmluvy.
2. Poskytnutie štátnej pomoci uvedenej v článku 1 ods. 1 je preto povolené. V prípade odchýlok od plánovaných oprávnených výdavkov a oznámeného harmonogramu poskytovania štátnej pomoci Portugalsko nepresiahne výšku maximálnej pomoci v znížených cenách 121 091 314 EUR ani maximálnu intenzitu pomoci v znížených cenách 12,43 %.
Článok 2
1. Portugalsko bude predkladať Komisii priebežné správy každých päť rokov odo dňa tohto rozhodnutia. V priebežných správach poskytne najnovšie informácie o sumách štátnej pomoci, o plnení zmlúv o pomoci a o akýchkoľvek ďalších investičných projektoch, ktoré sa začali v rafinérii v Sinese alebo Matosinhose.
2. Portugalsko okrem toho predloží do šiestich mesiacov od poskytnutia poslednej tranže štátnej pomoci na základe oznámeného harmonogramu poskytovania pomoci podrobnú záverečnú správu obsahujúcu informácie o zaplatených sumách štátnej pomoci, o plnení zmlúv o pomoci a o akýchkoľvek ďalších investičných projektoch, ktoré sa začali v rafinérii v Sinese alebo Matosinhose.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.
V Bruseli 3. augusta 2011