ROZHODNUTÍ RADY 2011/871/SZBP
ze dne 19. prosince 2011
o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.
(2)
Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(3)
Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(4)
Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.
(5)
Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace EU.
(6)
Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1). Toto rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2008/975/SZBP (2).
(7)
Evropská unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Evropská unie schopna rozmístit bojové skupiny.
(8)
Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.
(9)
Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace EU v rámci cvičení prováděných na velitelství EU, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.
(10)
O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), rozhoduje Rada v jednotlivých případech.
(11)
Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(12)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.
(13)
Podle článku 44 rozhodnutí 2008/975/SZBP provedla Rada přezkum uvedeného rozhodnutí a shodla se na tom, že jej pozmění.
(14)
V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2008/975/SZBP a nahradit jej novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumějí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;
b)
„přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;
c)
„operacemi“ operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;
d)
„vojenskými podpůrnými akcemi“ operace EU nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Evropské unie.
KAPITOLA 1
MECHANISMUS
Článek 2
Vytvoření mechanismu
1. Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
2. Mechanismus se nazývá ATHENA.
3. ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
Článek 3
Způsobilost k právům a právním úkonům
K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací EU je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
Článek 4
Koordinace se třetími stranami
V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 5
Řídící orgány a pracovníci
1. Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU
a)
správce;
b)
velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);
c)
účetní.
2. ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
3. Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
4. Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
Článek 6
Zvláštní výbor
1. Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise se vyzvou k účasti na schůzích zvláštního výboru, bez možnosti hlasování.
2. ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
3. Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,
a)
je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;
b)
zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;
c)
velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
4. Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
5. Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
6. Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
7. Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká ATHENY.
8. Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
9. Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
10. Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
11. Akty schválené zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisuje při jejich schvalování předseda zvláštního výboru a správce.
Článek 7
Správce
1. Poté, co generální tajemník Rady informuje zvláštní výbor, jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
2. Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
3. Správce:
a)
sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;
c)
je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;
d)
co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace EU;
e)
založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
4. Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
5. Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
6. Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací EU. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
7. Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 8
Velitel operace
1. Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
2. Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,
a)
zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje - společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;
b)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operačních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.
3. Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k plnění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
4. S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený ATHENOU. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
Článek 9
Účetní
1. Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
2. Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
3. Účetní je pověřen
a)
řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;
b)
přípravou finannčních výkazů ATHENY za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;
c)
pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;
d)
vedením účetnictví pro ATHENU;
e)
stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;
f)
stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;
g)
uchováváním účetních dokladů;
h)
správou pokladny společně se správcem.
4. Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
5. Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 10
Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
1. Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
2. Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
3. Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
4. Úředníci a jiní pracovníci Evropské unie podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
5. Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo ATHENOU.
6. Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
7. Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
KAPITOLA 3
SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY
Článek 11
Správní ujednání a rámcové smlouvy
1. S členskými státy nebo orgány a institucemi Unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
2. Tato ujednání se předkládají:
a)
ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými sáty, orgány nebo institucemi Unie;
b)
ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem ATHENY a příslušné správní orgány stran uvedených v odstavci 1.
4. Rámcové smlouvy mohou být uzavřeny v zájmu usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek. Dříve než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
Článek 12
Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
1. V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
2. Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
3. Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
4. Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
KAPITOLA 4
BANKOVNÍ ÚČTY
Článek 13
Založení a účel
1. Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
2. V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
3. Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
Článek 14
Správa finančních prostředků
1. Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
2. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
KAPITOLA 5
SPOLEČNÉ NÁKLADY
Článek 15
Definice společných nákladů a období způsobilosti
1. Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
2. Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
3. Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:
a)
společné náklady uvedené v části A přílohy III;
b)
společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;
c)
společné náklady uvedené v části C přílohy III na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.
4. Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
5. Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
6. Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
7. Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III- považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
8. V případě, že zvláštní výbor nedosáhne jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
Článek 16
Cvičení
1. Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
2. Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
3. Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené
a)
s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;
b)
s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;
c)
s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.
Článek 17
Referenční částka
Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci EU, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru se vyzvou k jednáním tohoto orgánu ohledně příslušné referenční částky.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článek 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem ATHENA.
2. Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
3. Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
4. Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 32 odst. 5.
Článek 19
Roční rozpočet
1. Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
2. Návrh rozpočtu obsahuje
a)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;
b)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;
c)
prozatímní prostředky uvedené v článku 26;
d)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
4. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
5. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;
b)
z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.
6. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru nejpozději do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
Článek 20
Opravné rozpočty
1. Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
2. Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, správce informuje zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
3. Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
Článek 21
Převody
1. Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud
a)
se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
nebo
b)
zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.
2. Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
Článek 22
Přenesení prostředků
1. Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
2. Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
3. Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
4. Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
Článek 23
Plnění rozpočtu předem
Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
KAPITOLA 7
PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
Článek 24
Určení příspěvků
1. Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
2. Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
3. Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
4. Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU a s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
5. Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
Článek 25
Rozvrh platby příspěvků
1. Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci EU, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce požádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
2. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
3. Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od ustanovení tohoto odstavce odchýlit.
4. Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvků, jakmile:
a)
je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;
b)
je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo
c)
je schválen opravný rozpočet podle článku 20.
5. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
6. Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
7. Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
Článek 26
Počáteční financování výdajů
1. V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy:
a)
buď uhradí příspěvky do ATHENY předem, nebo
b)
rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
4. Veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:
a)
mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;
b)
v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.
7. Bez ohledu na čl. 32 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
8. Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
9. Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich prozatímním prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
Článek 27
Náhrada předběžného financování
1. Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
2. Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace - vykonává-li dosud svou funkci - a správcem.
3. Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
4. Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
5. Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
6. Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
Článek 28
Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
1. Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena ATHENĚ, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
2. Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran, k zajištění uvedených služeb a dodávek, které jsou financovány jako náklady nesené státy.
3. Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
4. ATHENA vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům, a případně uvedeným třetím stranám, výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly jí nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy, a případně uvedené třetí strany, zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
Článek 29
Úroky z prodlení
1. Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu E|U stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4).
2. Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
KAPITOLA 8
PLNĚNÍ VÝDAJŮ
Článek 30
Zásady
1. Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
2. Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:
a)
pověřené osoby na vhodné úrovni;
b)
rozsah přenesených pravomocí a
c)
rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.
3. Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
4. Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
6. Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
Článek 31
Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
Článek 32
Společné operativní náklady
1. Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
2. Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud nebudou operační okolnosti vyžadovat jiné řešení. Tato odchylná úprava se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
4. Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
5. Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci EU plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
Článek 33
Vybavení a infrastruktura
1. Velitel operace navrhne s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
2. Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
3. Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
4. Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:
a)
v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;
b)
v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.
5. Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
6. Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
7. Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
KAPITOLA 10
ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
Článek 34
Účtování společných operativních nákladů
Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
Článek 35
Konsolidovaná účetní závěrka
1. Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
2. Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
KAPITOLA 11
AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
Článek 36
Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
Článek 37
Podmínky provádění kontrol
1. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
2. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
Článek 38
Externí audit účetnictví
1. Bylo-li plnění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
2. Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
3. Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů:
a)
jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce; ATHENA nese náklady na služební cestu v souladu s pravidly platnými pro úředníky Evropské unie na odpovídajícím platovém stupni;
b)
členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;
c)
členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;
d)
členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo v počáteční fázi financované ATHENOU plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.
Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
4. Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
5. Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
Článek 39
Interní audit účetnictví
1. Na návrh správce a poté, co informoval zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady interního auditora ATHENY a nejméně jednoho zástupce interního auditora na období tří let, které lze jednou prodloužit; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním; nemůže se podílet na přípravě finančních výkazů.
2. Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení vnitřní kontroly operací a na podporu řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
3. Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů ATHENY nebo na plnění výdajů financovaných ATHENOU.
4. Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
5. Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o vykonané práci v oblasti interního auditu, v níž je uveden počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
7. Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
Článek 40
Výroční předávání účtů a účetní závěrka
1. Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
2. Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
3. Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy ATHENY.
4. Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu a zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
5. Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
6. Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek výše uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
7. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
8. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
9. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
10. Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
Článek 41
Uzavření účtů za operaci
1. Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
2. Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 40.
3. Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
4. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
KAPITOLA 12
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Odpovědnost
1. Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
2. Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
3. Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
4. V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
5. Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
Článek 43
Přezkum a revize
V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány ATHENY.
Článek 44
Závěrečná ustanovení
Rozhodnutí 2008/975/SZBP se zrušuje.
Článek 45
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
ROZHODNUTIE RADY 2011/871/SZBP
z 19. decembra 2011,
ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (ATHENA)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 26 ods. 2 a článok 41 ods. 2,
keďže:
(1)
Európska rada sa na svojom zasadnutí 10. a 11. decembra 1999 v Helsinkách dohodla predovšetkým na tom, že „keďže členské štáty dobrovoľne spolupracujú na operáciách vedených Európskou úniou, do roku 2003 musia byť schopné do 60 dní a na obdobie minimálne jedného roka nasadiť ozbrojené sily v počte 50 000 až 600 000 osôb schopných v plnom rozsahu vykonávať petersberské úlohy“.
(2)
Rada schválila 17. júna 2002 spôsoby financovania operácií krízového riadenia vedených Európskou úniou s vojenskými alebo obrannými dôsledkami.
(3)
Rada vo svojich záveroch zo 14. mája 2003 potvrdila potrebu schopnosti rýchlej reakcie najmä pre humanitárne a záchranné úlohy.
(4)
Európska rada na svojom zasadnutí 19. a 20. júna 2003 v Solúne uvítala závery zo zasadnutia Rady z 19. mája 2003, ktorými sa predovšetkým potvrdila potreba, aby Európska únia mala schopnosť rýchlej vojenskej reakcie.
(5)
Rada rozhodla 22. septembra 2003 o tom, že Európska únia by mala nadobudnúť flexibilnú schopnosť riadiť financovanie spoločných nákladov na vojenské operácie akéhokoľvek rozsahu, náročnosti alebo naliehavosti, a to predovšetkým tak, že do 1. marca 2004 zavedie trvalý mechanizmus financovania zodpovedný za financovanie spoločných nákladov na akékoľvek budúce vojenské operácie EÚ.
(6)
Rada prijala 23. februára 2004 rozhodnutie 2004/197/SZBP, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (1). Neskôr bolo toto rozhodnutie viackrát zmenené, doplnené a nahradené, naposledy rozhodnutím 2008/975/SZBP (2).
(7)
Európska únia je schopná viesť operácie rýchlej vojenskej reakcie v súlade s koncepciou vymedzenou Vojenským výborom EÚ. Európska únia je schopná nasadiť bojové skupiny v súlade s koncepciou vymedzenou Vojenským výborom EÚ.
(8)
Mechanizmus zálohového financovania je v prvom rade určený na operácie rýchlej reakcie.
(9)
Cvičenia na politickej a vojenskej strategickej úrovni veliteľských a kontrolných štruktúr a postupy pre vojenské operácie EÚ prostredníctvom cvičení veliteľstiev EÚ, ako ich schválil Politický a bezpečnostný výbor (PBV), prispievajú k zvyšovaniu celkovej operačnej pripravenosti Únie.
(10)
Rada v prípade každej operácie rozhoduje, či daná operácia má vojenské alebo obranné dôsledky v zmysle článku 41 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii („Zmluva o EÚ“).
(11)
V článku 41 ods. 2 druhom pododseku Zmluvy o EÚ sa uvádza, že členské štáty, ktorých zástupcovia v Rade urobili oficiálne vyhlásenie podľa jej článku 31 ods. 1 druhého pododseku, nebudú povinné prispievať na financovanie operácií s príslušnými vojenskými alebo obrannými dôsledkami.
(12)
V súlade s článkom 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracúvaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. Dánsko sa na tomto rozhodnutí nezúčastňuje, a preto sa nezúčastňuje ani na financovaní uvedeného mechanizmu.
(13)
Rada v zmysle článku 44 rozhodnutia 2008/975/SZBP preskúmala uvedené rozhodnutie a rozhodla o jeho zmene a doplnení.
(14)
V záujme zrozumiteľnosti by sa rozhodnutie 2008/975/SZBP malo zrušiť a nahradiť novým rozhodnutím,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto rozhodnutia:
a)
„zúčastnené členské štáty“ sú členské štáty Európskej únie s výnimkou Dánska;
b)
„prispievajúce štáty“ sú členské štáty prispievajúce na financovanie príslušnej vojenskej operácie v súlade s článkom 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ a tretie štáty prispievajúce na financovanie spoločných nákladov na túto operáciu na základe dohôd uzavretých medzi nimi a Európskou úniou;
c)
„operácie“ sú operácie EÚ, ktoré majú vojenské alebo obranné dôsledky;
d)
„vojenské podporné akcie“ sú operácie Európskej únie alebo ich časti, o ktorých rozhodne Rada s cieľom podporiť tretí štát alebo tretiu organizáciu a ktoré majú vojenské alebo obranné dôsledky, ale ktoré nespadajú do právomoci velenia Európskej únie.
KAPITOLA 1
MECHANIZMUS
Článok 2
Ustanovenie mechanizmu
1. Týmto sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie.
2. Tento mechanizmus sa nazýva ATHENA.
3. ATHENA funguje v mene zúčastnených členských štátov alebo v prípade špecifických operácií v záujme prispievajúcich štátov.
Článok 3
Právna spôsobilosť
V súvislosti s administratívnym riadením financovania operácií EÚ s vojenskými alebo obrannými dôsledkami má ATHENA potrebnú právnu spôsobilosť predovšetkým vzhľadom na vlastníctvo bankových účtov, nadobúdanie, vlastníctvo alebo užívanie majetku, uzavieranie zmlúv a administratívnych dojednaní a vystupovanie pred súdom ako účastník. ATHENA je neziskový mechanizmus.
Článok 4
Koordinácia s tretími stranami
V rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh a v súlade s cieľmi a politikou Európskej únie ATHENA koordinuje svoju činnosť s členskými štátmi, inštitúciami a orgánmi Únie a medzinárodnými organizáciami.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÁ ŠTRUKTÚRA
Článok 5
Riadiace orgány a personál
1. ATHENA je na základe poverenia osobitného výboru riadená:
a)
správcom;
b)
veliteľom každej operácie v súvislosti s operáciou, ktorej velí (ďalej len „veliteľ operácie“);
c)
účtovníkom.
2. ATHENA využíva v najväčšom možnom rozsahu existujúce administratívne štruktúry Únie. ATHENA sa podľa potreby obracia na personál, ktorý dali k dispozícii inštitúcie Únie, alebo na personál vyslaný členskými štátmi.
3. Generálny tajomník Rady môže poskytnúť správcovi a účtovníkovi personál potrebný na výkon ich funkcií, čo môže byť aj na základe návrhu zúčastneného členského štátu.
4. Orgány a personál mechanizmu ATHENA sú činné na základe operačných potrieb.
Článok 6
Osobitný výbor
1. Ustanovuje sa osobitný výbor, ktorý sa skladá z jedného zástupcu za každý zúčastnený členský štát.
Zástupcovia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Komisie sa pozývajú na zasadnutia osobitného výboru bez toho, aby sa zúčastňovali na hlasovaní.
2. ATHENA je riadená na základe poverenia osobitného výboru.
3. Keď bude osobitný výbor rokovať o financovaní spoločných nákladov na danú operáciu:
a)
pozostáva z jedného zástupcu za každý prispievajúci členský štát;
b)
na rokovaniach osobitného výboru sa zúčastňujú zástupcovia prispievajúcich tretích štátov. Nepodieľajú sa na hlasovaní ani nie sú na ňom prítomní;
c)
na rokovaniach osobitného výboru sa bude zúčastňovať veliteľ operácie alebo jeho zástupca bez toho, aby sa podieľal na hlasovaní.
4. Predsedníctvo Rady zvoláva zasadnutia osobitného výboru a predsedá im. Správca poskytuje osobitnému výboru sekretariát. Spisuje zápisnice o výsledkoch rokovaní výboru. Nepodieľa sa na jeho hlasovaní.
5. Účtovník sa v prípade potreby zúčastňuje na rokovaniach osobitného výboru bez toho, aby sa podieľal na hlasovaní.
6. Predsedníctvo zvolá osobitný výbor v priebehu maximálne 15 dní, ak o to požiada zúčastnený členský štát, správca alebo veliteľ operácie.
7. Správca primerane informuje osobitný výbor o každej sťažnosti alebo spore v súvislosti s mechanizmom ATHENA.
8. Osobitný výbor rozhoduje medzi svojimi členmi jednomyseľne a zohľadňuje svoje zloženie vymedzené v odsekoch 1 a 3. Jeho rozhodnutia sú záväzné.
9. Osobitný výbor schvaľuje všetky rozpočty so zreteľom na príslušné referenčné sumy a vo všeobecnosti uplatňuje právomoci podľa tohto rozhodnutia.
10. Osobitný výbor dostáva informácie od správcu, veliteľa operácie a účtovníka podľa ustanovení tohto rozhodnutia.
11. Text aktov schválených osobitným výborom podľa tohto rozhodnutia pri jeho schválení podpíše predseda osobitného výboru a správca.
Článok 7
Správca
1. Generálny tajomník Rady po tom, ako informuje osobitný výbor, vymenuje správcu a aspoň jedného zastupujúceho správcu na obdobie troch rokov.
2. Správca vykonáva svoje úlohy v mene mechanizmu ATHENA.
3. Správca:
a)
zostavuje a predkladá osobitnému výboru všetky návrhy rozpočtov. Oddiel výdavkov na operáciu je v každom návrhu rozpočtu zostavený na základe návrhu veliteľa operácie;
b)
prijíma rozpočty po ich schválení osobitným výborom;
c)
vystupuje v úlohe povoľujúceho úradníka pre príjmy, spoločné náklady vynaložené na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie a pre prevádzkové spoločné náklady vynaložené mimo aktívnej fázy operácie;
d)
v súvislosti s príjmami plní finančné dojednania uzavreté s tretími stranami o financovaní spoločných nákladov na vojenské operácie EÚ;
e)
otvorí jeden alebo viacero bankových účtov v mene mechanizmu ATHENA.
4. Správca zabezpečuje, aby sa dodržiavali pravidlá stanovené týmto rozhodnutím a aby sa vykonávali rozhodnutia osobitného výboru.
5. Správca má právo prijímať akékoľvek opatrenia, ktoré považuje za potrebné na vynakladanie výdavkov financovaných prostredníctvom mechanizmu ATHENA. Informuje o tom osobitný výbor.
6. Správca koordinuje práce súvisiace s finančnými otázkami, ktoré sa týkajú vojenských operácií Európskej únie. Predstavuje styčný bod s vnútroštátnymi správami a prípadne aj s medzinárodnými organizáciami v súvislosti s danou problematikou.
7. Správca sa zodpovedá osobitnému výboru.
Článok 8
Veliteľ operácie
1. Veliteľ operácie plní svoje povinnosti v mene mechanizmu ATHENA v súvislosti s financovaním spoločných nákladov na operáciu, ktorej velí.
2. Veliteľ operácie s ohľadom na operáciu, ktorej velí:
a)
posiela správcovi svoje návrhy pre oddiel „výdavky - prevádzkové spoločné náklady“ v návrhoch rozpočtu;
b)
ako povoľujúci úradník vykonáva prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré súvisia s prevádzkovými spoločnými nákladmi rovnako ako výdavkami, podľa článku 28; uplatňuje svoju právomoc voči ktorejkoľvek osobe zúčastňujúcej sa na prideľovaní finančných prostriedkov vrátane zálohového financovania; môže prideľovať zákazky a uzavierať zmluvy v mene mechanizmu ATHENA; v mene mechanizmu ATHENA otvára bankový účet pre operáciu, ktorej velí.
3. Veliteľ operácie má právo prijímať akékoľvek opatrenia, ktoré považuje za potrebné na vynakladanie výdavkov financovaných prostredníctvom mechanizmu ATHENA na operáciu, ktorej velí. Informuje o tom správcu a osobitný výbor.
4. Veliteľ operácie používa účtovný systém mechanizmu ATHENA a systém mechanizmu ATHENA na správu aktív, pokiaľ tomu nebránia náležite odôvodnené okolnosti, ktoré na návrh správcu schválil osobitný výbor. Keď sa správca domnieva, že nastali takéto okolnosti, vopred informuje osobitný výbor.
Článok 9
Účtovník
1. Generálny tajomník Rady vymenuje účtovníka a aspoň jedného zastupujúceho účtovníka na obdobie troch rokov.
2. Účtovník plní svoje úlohy v mene mechanizmu ATHENA.
3. Účtovník je zodpovedný za:
a)
správnu realizáciu platieb, inkasovanie príjmov a vymáhanie súm uznaných ako pohľadávky;
b)
každoročné zostavovanie finančných výkazov mechanizmu ATHENA a po ukončení každej operácie zostavenie účtovnej závierky za túto operáciu;
c)
podporu správcu pri predkladaní ročných účtovných závierok alebo závierky za operáciu osobitnému výboru na schválenie;
d)
vedenie účtov mechanizmu ATHENA;
e)
stanovenie účtovných pravidiel a metód a účtovnej osnovy;
f)
stanovenie a schvaľovanie účtovných systémov pre príjmy a prípadne aj systémov schvaľovania ustanovených povoľujúcim úradníkom na účely podávania a odôvodňovania účtovných údajov;
g)
uchovávanie podkladov;
h)
správu pokladne spolu so správcom.
4. Správca a veliteľ operácie poskytujú účtovníkovi všetky informácie, ktoré sú potrebné na vykazovanie účtov, ktoré majú presne vyjadrovať finančné aktíva mechanizmu ATHENA a plnenie rozpočtu, s ktorým hospodári mechanizmus ATHENA. Ručia za ich dôveryhodnosť.
5. Účtovník sa zodpovedá osobitnému výboru.
Článok 10
Všeobecné ustanovenia platné pre správcu, účtovníka a personál mechanizmu ATHENA
1. Funkcie správcu alebo zastupujúceho správcu na jednej strane a účtovníka alebo zastupujúceho účtovníka na strane druhej sú vzájomne nezlučiteľné a nezameniteľné.
2. Každý zastupujúci správca koná na základe splnomocnenia správcu. Každý zastupujúci účtovník koná na základe splnomocnenia účtovníka.
3. Zastupujúci správca nahrádza správcu počas jeho neprítomnosti. Zastupujúci účtovník nahrádza účtovníka počas jeho neprítomnosti.
4. Na úradníkov a ďalších pracovníkov Európskej únie sa pri výkone funkcií v mene mechanizmu ATHENA vzťahujú platné pravidlá a predpisy.
5. Na personál, ktorý je vyčlenený pre mechanizmus ATHENA členskými štátmi, sa vzťahujú tie pravidlá, ktoré sú uvedené v rozhodnutí Rady o pravidlách vzťahujúcich sa na vyslaných národných expertov, a ustanovenia schválené ich vnútroštátnou správou a inštitúciami Únie alebo mechanizmom ATHENA.
6. Personál mechanizmu ATHENA musí pred svojím vymenovaním dostať osvedčenie o prístupe k utajovaným skutočnostiam najmenej v stupni utajenia „EÚ TAJNÉ“ vydané Radou alebo rovnocenné osvedčenie vydané členským štátom.
7. Správca môže s členskými štátmi alebo inštitúciami Únie rokovať a uzavierať dojednania o predbežnom vymenovaní tých pracovníkov, ktorí by mali byť v prípade potreby okamžite k dispozícii pre mechanizmus ATHENA.
KAPITOLA 3
SPRÁVNE DOJEDNANIA A RÁMCOVÉ ZMLUVY
Článok 11
Správne dojednania a rámcové zmluvy
1. Môžu sa dohodnúť správne dojednania s členskými štátmi, inštitúciami a orgánmi Únie, tretími štátmi a medzinárodnými organizáciami, aby sa uľahčilo verejné obstarávanie a/alebo finančné aspekty vzájomnej podpory na operácie pri čo najvyššej efektívnosti nákladov.
2. Takéto dojednania:
a)
sú predmetom konzultácií s osobitným výborom, ak sa uzavierajú s členskými štátmi, inštitúciami alebo orgánmi Únie;
b)
sa predkladajú na schválenie osobitnému výboru, ak sa uzavierajú s tretími štátmi alebo s medzinárodnými organizáciami.
3. Takéto dojednania podpisuje správca alebo prípadne príslušný veliteľ operácie konajúci v mene mechanizmu ATHENA a príslušné administratívne orgány ostatných strán uvedených v odseku 1.
4. Možno uzatvoriť rámcové zmluvy s cieľom uľahčiť obstarávanie spôsobom, ktorý je z hľadiska nákladov najefektívnejší. Takéto zmluvy sa predkladajú na schválenie osobitnému výboru ešte pred tým, ako ich podpíše správca, a poskytnú sa členským štátom a veliteľom operácií, aby ich v prípade záujmu mohli využiť. Týmto ustanovením sa členským štátom neukladá nijaká povinnosť využívať alebo obstarávať tovar alebo služby na základe rámcovej zmluvy.
Článok 12
Trvalé a ad hoc správne dojednania o spôsobe platieb príspevkov tretích štátov
1. V rámci dohôd uzavretých medzi Európskou úniou a tretími štátmi, ktoré sú označené Radou ako potenciálni prispievatelia na operácie Európskej únie alebo ako prispievatelia na konkrétnu operáciu Európskej únie, správca rokuje s týmito tretími štátmi o trvalých, resp. ad hoc správnych dojednaniach. Tieto dojednania majú formu výmeny listov medzi mechanizmom ATHENA a príslušnými správnymi úradmi dotknutých tretích štátov, ktorými sa ustanovuje spôsob potrebný na uľahčenie okamžitých platieb príspevkov.
2. V priebehu uzavierania dohôd uvedených v odseku 1 môže správca prijať opatrenia, ktoré sú potrebné na uľahčenie realizácie platieb zo strany prispievajúcich tretích štátov.
3. Správca informuje v predstihu osobitný výbor o plánovaných dojednaniach uvedených v odseku 1 ešte pred tým, ako ich podpíše v mene mechanizmu ATHENA.
4. Keď Európska únia iniciuje vojenskú operáciu, správca vykoná, pokiaľ ide o výšku príspevkov stanovenú Radou, dojednania dohodnuté s tretími štátmi, ktoré prispievajú na túto operáciu.
KAPITOLA 4
BANKOVÉ ÚČTY
Článok 13
Otvorenie a účel
1. Akýkoľvek bankový účet sa otvorí v prvotriednej finančnej inštitúcii s ústredím v členskom štáte, pričom to bude bežný účet alebo účet s krátkou dobou viazanosti vedený v eurách. V náležite odôvodnenej situácii a po schválení správcom sa môžu účty otvoriť vo finančnej inštitúcii, ktorá má ústredie mimo členských štátov.
2. V náležite odôvodnenej situácii sa účty môžu otvoriť v iných menách, ako je euro.
3. Na tieto bankové účty sa uhrádzajú príspevky od prispievajúcich štátov. Tieto príspevky sa používajú na úhradu nákladov spravovaných mechanizmom ATHENA a na vyplácanie potrebných záloh veliteľovi operácie na účely vynakladania výdavkov, ktoré súvisia so spoločnými nákladmi na vojenskú operáciu.
Článok 14
Správa finančných prostriedkov
1. Pre každú platbu z účtu mechanizmu ATHENA sa vyžaduje spoločný podpis správcu alebo zastupujúceho správcu na jednej strane a účtovníka alebo zastupujúceho účtovníka na strane druhej.
2. Žiadny bankový účet sa nesmie prečerpať.
KAPITOLA 5
SPOLOČNÉ NÁKLADY
Článok 15
Vymedzenie spoločných nákladov a období oprávnenosti
1. Spoločné náklady uvedené v prílohe I sa uhrádzajú prostredníctvom mechanizmu ATHENA nezávisle od toho, kedy boli vynaložené. Ak sa zahrnú do článku rozpočtu týkajúceho sa operácie, s ktorou najviac súvisia, považujú sa za prevádzkové náklady uvedenej operácie. V ostatných prípadoch sa považujú za spoločné náklady vynaložené na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie.
2. ATHENA okrem toho znáša spoločné prevádzkové náklady uvedené v prílohe II v období od schválenia koncepcie krízového riadenia pre operáciu do vymenovania veliteľa operácie. Za výnimočných okolností a po porade s PBV môže osobitný výbor zmeniť obdobie, počas ktorého tieto náklady znáša mechanizmus ATHENA.
3. Počas aktívnej fázy operácie, ktorá trvá odo dňa vymenovania veliteľa operácie do dňa, keď velenie operácie ukončí svoju činnosť, sa uhrádzajú prostredníctvom mechanizmu ATHENA ako prevádzkové spoločné náklady:
a)
spoločné náklady uvedené v časti A prílohy III;
b)
spoločné náklady uvedené v časti B prílohy III, ak o tom rozhodne Rada;
c)
spoločné náklady uvedené v časti C prílohy III, ak o to požiada veliteľ operácie a po schválení osobitným výborom.
4. Počas aktívnej fázy vojenskej podpornej akcie, ktorú určí Rada, znáša ATHENA ako spoločné prevádzkové náklady spoločné náklady vymedzené Radou v každom jednotlivom prípade s odkazom na prílohu III.
5. Prevádzkové spoločné náklady na operáciu zahŕňajú aj výdavky potrebné na jej ukončenie, ktoré sú uvedené v prílohe IV.
Operácia je ukončená vtedy, keď sa našiel spôsob konečného zaobchodenia so zariadením a infraštruktúrou spoločne financovanými na účely operácie a keď sa za operáciu schválila účtovná závierka.
6. Žiadne výdavky vynaložené na účely pokrytia nákladov, ktoré by mal v každom prípade uhrádzať jeden prispievajúci štát alebo viac prispievajúcich štátov, inštitúcia Únie alebo medzinárodná organizácia, nezávisle od organizácie operácie, sa nemôžu považovať za oprávnené spoločné náklady.
7. Osobitný výbor môže v jednotlivých prípadoch rozhodnúť, že za výnimočných okolností sa môžu prírastkové náklady, iné než tie, ktoré sú uvedené v časti B prílohy III, považovať za spoločné náklady na jednu konkrétnu operáciu počas jej aktívnej fázy.
8. Ak osobitný výbor nedosiahne jednomyseľné rozhodnutie, môže z iniciatívy predsedníctva predložiť túto otázku Rade.
Článok 16
Cvičenia
1. Spoločné náklady na cvičenia v rámci Európskej únie sa financujú prostredníctvom mechanizmu ATHENA podľa pravidiel a postupov podobných pravidlám a postupom pri operáciách, na ktoré prispievajú všetky zúčastnené členské štáty.
2. Spoločné náklady na cvičenia pozostávajú po prvé z prírastkových nákladov na dislokované alebo fixné velenie a po druhé z prírastkových nákladov vynaložených Európskou úniou na využívanie spoločných prostriedkov a kapacít Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO), ktorá ich sprístupnila na cvičenie.
3. Spoločné náklady na cvičenie nezahŕňajú náklady súvisiace:
a)
s nadobúdaním kapitálu vrátane nákladov súvisiacich s budovami, infraštruktúrou a vybavením;
b)
s plánovaním a s prípravnou fázou cvičení s výnimkou prípadu, keď ich schváli osobitný výbor;
c)
s prepravou, kasárňami a ubytovaním síl.
Článok 17
Referenčná suma
Každé rozhodnutie Rady, ktorým Rada rozhodne o začatí alebo predĺžení vojenskej operácie EÚ, upravuje referenčnú sumu pre spoločné náklady na túto operáciu. Správca s pomocou predovšetkým vojenského štábu Únie a prípadne aj veliteľa operácie, ak vykonáva funkciu, posúdi výšku sumy, ktorá je potrebná na úhradu spoločných nákladov na operáciu v plánovanom období. Správca navrhne prostredníctvom predsedníctva túto sumu orgánu Rady, ktorý je zodpovedný za preskúmanie návrhu rozhodnutia. Na rokovania tohto orgánu o referenčnej sume sú prizývaní členovia osobitného výboru.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článok 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet je zostavený v eurách a predstavuje akt, prostredníctvom ktorého sa na každý rozpočtový rok stanovujú a schvaľujú všetky príjmy a výdavky týkajúce sa spoločných nákladov, s ktorými hospodári mechanizmus ATHENA.
2. Všetky výdavky sú spojené s konkrétnymi operáciami s výnimkou prípadných nákladov uvedených v prílohe I.
3. Rozpočtové prostriedky uvedené v rozpočte sa schvaľujú na obdobie trvania rozpočtového roku, ktorý sa začína 1. januára a končí 31. decembra toho istého roku.
4. Rozpočtové príjmy a výdavky musia byť v rovnováhe.
5. Žiadne príjmy ani výdavky týkajúce sa spoločných nákladov sa nesmú vynakladať iným spôsobom ako začlenením do položky rozpočtu a v rámci limitu stanoveného pre rozpočtové prostriedky, ktoré sú v nej zahrnuté, s výnimkou podľa článku 32 ods. 5.
Článok 19
Ročný rozpočet
1. Správca vypracuje každý rok návrh rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok s pomocou každého veliteľa operácie pre jeho operáciu.
2. Návrh obsahuje:
a)
rozpočtové prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné na úhradu spoločných nákladov vynaložených na prípravu operácií a na ich pokračovanie;
b)
rozpočtové prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné na úhradu prevádzkových spoločných nákladov na prebiehajúce alebo plánované operácie, prípadne vrátane náhrady spoločných nákladov, ktoré predbežne financoval štát alebo tretia strana;
c)
predbežné rozpočtové prostriedky v zmysle článku 26;
d)
prognózu príjmov potrebných na úhradu výdavkov.
3. Viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky sú rozdelené do hláv a kapitol zoskupujúcich výdavky podľa typu alebo účelu a ďalej sú podľa potreby rozdelené do článkov. Návrh rozpočtu obsahuje podrobné poznámky k jednotlivým kapitolám alebo článkom. Každej operácii je venovaná jedna osobitná hlava rozpočtu. Jedna z osobitných hláv rozpočtu sa nazýva všeobecná časť a obsahuje spoločné náklady vynaložené na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie.
4. Každá hlava rozpočtu môže obsahovať kapitolu s názvom „predbežné rozpočtové prostriedky“. Tieto rozpočtové prostriedky sa vyčlenia vtedy, keď zo závažných dôvodov nie je isté, aká výška rozpočtových prostriedkov je potrebná alebo aký je rozsah plnenia vyčlenených rozpočtových prostriedkov.
5. Príjmy pozostávajú:
a)
z príspevkov hradených zúčastnenými a prispievajúcimi členskými štátmi a prípadne aj prispievajúcimi tretími štátmi;
b)
z rozličných príjmov rozdelených podľa označenia, ktoré zahŕňajú získané úroky, príjmy z predaja a zostatok z predchádzajúceho rozpočtového roku po jeho schválení osobitným výborom.
6. Správca predloží návrh rozpočtu osobitnému výboru najneskôr do 31. októbra. Osobitný výbor schváli návrh rozpočtu do 31. decembra. Správca prijme schválený rozpočet a informuje o tom zúčastnené členské štáty a prispievajúce tretie štáty.
Článok 20
Opravné rozpočty
1. V prípade neodvrátiteľných, výnimočných alebo nepredvídaných okolností vrátane prípadu, ak sa počas rozpočtového roku začne operácia, správca predloží návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu sa vypracuje, predloží, schváli a prijme a informuje sa o ňom podľa rovnakého postupu ako v prípade ročného rozpočtu. Osobitný výbor ho prerokuje so zreteľom na jeho naliehavosť.
2. Ak návrh opravného rozpočtu vznikne v dôsledku začatia novej operácie alebo zmien v rozpočte prebiehajúcej operácie, správca informuje osobitný výbor o predpokladaných celkových nákladoch tejto operácie. Ak tieto náklady výrazne prekračujú príslušnú referenčnú sumu, osobitný výbor môže o jej schválenie požiadať Radu.
3. Ak osobitný výbor nerozhodne o dlhšej lehote, návrh opravného rozpočtu, ktorý vznikol v dôsledku začatia novej operácie, sa predkladá osobitnému výboru v lehote 4 mesiacov od schválenia referenčnej sumy.
Článok 21
Prevody
1. Správca môže v prípade potreby na základe návrhu veliteľa operácie uskutočniť prevody rozpočtových prostriedkov. Správca informuje osobitný výbor o svojom zámere, pokiaľ to naliehavosť situácie umožňuje, aspoň týždeň vopred. Od osobitného výboru sa však požaduje predchádzajúce schválenie, ak:
a)
plánovaný prevod zmení celkový objem rozpočtových prostriedkov vyhradených na operáciu
alebo
b)
plánované prevody medzi kapitolami počas rozpočtového roku prekročia 10 % rozpočtových prostriedkov uvedených v kapitole, z ktorej rozpočtové prostriedky pochádzajú, vzhľadom na rozpočet prijatý na príslušný rozpočtový rok, a to v deň, keď sa predložil návrh na príslušný prevod.
2. Ak to veliteľ operácie považuje za potrebné pre správne vykonanie operácie, do troch mesiacov po začatí operácie uskutoční prevody rozpočtových prostriedkov vyčlenených na operáciu medzi článkami a medzi kapitolami oddielu rozpočtu „prevádzkové spoločné náklady“. Informuje o tom správcu a osobitný výbor.
Článok 22
Prenos rozpočtových prostriedkov
1. V zásade rozpočtové prostriedky určené na pokrytie spoločných nákladov vynaložených na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie, ktoré neboli viazané, na konci rozpočtového roku prepadnú, ak nie je určené inak v odseku 2.
2. Rozpočtové prostriedky určené na pokrytie nákladov na skladovanie materiálu a zariadenia spravovaných prostredníctvom mechanizmu ATHENA sa môžu preniesť jedenkrát do nasledujúceho rozpočtového roku, ak sa viazanie na tento účel vykoná pred 31. decembrom bežného rozpočtového roku. Rozpočtové prostriedky určené na úhradu prevádzkových spoločných nákladov sa môžu preniesť, ak sú potrebné na operáciu, ktorá nebola úplne ukončená.
3. Správca predloží osobitnému výboru návrhy na prenos neviazaných rozpočtových prostriedkov z predchádzajúceho rozpočtového roku do 15. februára. Návrhy sa považujú za schválené, pokiaľ osobitný výbor nerozhodne inak do 15. marca.
4. Viazané rozpočtové prostriedky z predchádzajúceho rozpočtového roku sa prenášajú, o čom správca informuje osobitný výbor do 15. februára.
Článok 23
Predpokladané plnenie
Po schválení ročného rozpočtu možno použiť prostriedky na uhradenie záväzkov a platieb, pokiaľ je to z hľadiska operácie potrebné.
KAPITOLA 7
PRÍSPEVKY A NÁHRADY
Článok 24
Určenie príspevkov
1. Platobné rozpočtové prostriedky určené na úhradu spoločných nákladov vynaložených na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie, ktoré nie sú kryté rozličnými príjmami, sú financované z príspevkov od zúčastnených členských štátov.
2. Platobné rozpočtové prostriedky určené na úhradu prevádzkových spoločných nákladov na operáciu sú hradené z príspevkov prispievajúcich štátov.
3. Príspevky splatné prispievajúcimi členskými štátmi na operáciu sa rovnajú sume platobných rozpočtových prostriedkov vyčlenených v rozpočte a určených na úhradu prevádzkových spoločných nákladov na príslušnú operáciu, ktorá sa zníži o sumu príspevkov splatných na tú istú operáciu prispievajúcimi tretími štátmi podľa článku 12.
4. Rozdelenie príspevkov medzi členskými štátmi, od ktorých sa príspevky požadujú, sa stanovuje v súlade so stupnicou hrubého národného produktu podľa článku 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ a v súlade s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (3) alebo v súlade s akýmkoľvek iným rozhodnutím Rady, ktoré ho môže nahradiť.
5. Údaje pre výpočet príspevkov sú uvedené v stĺpci „vlastné zdroje HNP“ v tabuľke Súhrn financovania všeobecného rozpočtu podľa typu vlastných zdrojov a podľa členských štátov priloženej k poslednému všeobecnému rozpočtu prijatému Úniou. Príspevok každého členského štátu, od ktorého sa príspevok požaduje, je úmerný podielu hrubého národného príjmu (HNP) tohto členského štátu na agregovanom HNP členských štátov, od ktorých sa príspevok požaduje.
Článok 25
Harmonogram platieb príspevkov
1. Ak Rada schválila referenčnú sumu pre vojenskú operáciu EÚ, prispievajúce členské štáty zaplatia svoje príspevky vo výške 30 % referenčnej sumy, ak Rada nerozhodne o inom percentuálnom podiele. Správca vyzýva na zaplatenie príspevkov podľa potrieb operácie do výšky dohodnutej sumy.
2. Osobitný výbor môže na základe návrhu správcu rozhodnúť o tom, že sa pred prijatím opravného rozpočtu pre operáciu budú požadovať dodatočné príspevky. Osobitný výbor môže rozhodnúť o tom, aby táto vec bola postúpená príslušným prípravným orgánom Rady.
3. Keď sa prijal opravný rozpočet pre osobitnú operáciu, členské štáty zaplatia zostatok príspevkov, ktorý dlhujú na túto operáciu, uplatnením článku 24. Ak sa však plánuje, že operácia bude trvať viac než šesť mesiacov počas rozpočtového roku, zostatok príspevkov sa zaplatí v dvoch splátkach. V takom prípade je prvá splátka splatná do 60 dní od začiatku operácie; druhá splátka je splatná v termíne, ktorý na návrh správcu stanoví osobitný výbor, pričom sa vezmú do úvahy potreby operácie. Osobitný výbor sa môže odchýliť od ustanovení tohto odseku.
4. Príslušné výzvy na zaplatenie príspevkov zašle správca listom vnútroštátnym administratívam, ktorých údaje mu boli oznámené, keď:
a)
osobitný výbor schválil návrh rozpočtu na rozpočtový rok, ako sa uvádza v článku 19. Prvá výzva na zaplatenie príspevkov pokrýva potreby operácie na osem mesiacov. Druhá výzva na zaplatenie príspevkov zahŕňa zostatok príspevkov, pričom sa v nej prihliada na výsledok rozpočtového hospodárenia predchádzajúceho roku, ak sa osobitný výbor na základe stanoviska audítora rozhodol vložiť túto sumu do rozpočtu bežného roku;
b)
bola prijatá referenčná suma, ako sa uvádza v článku 25 ods. 1, alebo
c)
bol schválený opravný rozpočet, ako sa uvádza v článku 20.
5. Bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tohto rozhodnutia, príspevky sa zaplatia do 30 dní od zaslania príslušnej výzvy na zaplatenie príspevkov s výnimkou prvej výzvy na zaplatenie príspevkov do nového rozpočtu rozpočtového roku, keď je lehota na zaplatenie 40 dní od zaslania príslušnej výzvy na zaplatenie príspevkov.
6. Každý prispievajúci štát uhradí bankové poplatky, ktoré súvisia s platbou jeho vlastného príspevku.
7. Správca potvrdí príjem príspevkov.
Článok 26
Zálohové financovanie
1. V prípade operácie rýchlej vojenskej reakcie Európskej únie prispievajúce členské štáty zaplatia príspevky vo výške referenčnej sumy. Bez toho, aby bol dotknutý článok 25 ods. 3, sa platby uskutočnia, ako je uvedené nižšie.
2. Na účely zálohového financovania operácií rýchlej vojenskej reakcie Európskej únie zúčastnené členské štáty:
a)
buď zaplatia zálohové príspevky do mechanizmu ATHENA, alebo
b)
ak sa Rada rozhodne viesť operáciu rýchlej vojenskej reakcie Európskej únie, na ktorej financovaní sa podieľajú, zaplatia svoje príspevky na spoločné náklady tejto operácie do piatich dní po zaslaní výzvy vo výške referenčnej sumy, pokiaľ Rada nerozhodne inak.
3. Osobitný výbor, ktorý sa skladá z jedného zástupcu každého z členských štátov, ktoré prispievajú zálohovo, zriadi na uvedené účely predbežné rozpočtové prostriedky v osobitnej hlave rozpočtu. Tieto predbežné rozpočtové prostriedky sa pokryjú príspevkami, ktoré zaplatia členské štáty, ktoré prispievajú zálohovo, do 90 dní od zaslania výzvy na zaplatenie týchto príspevkov.
4. Akékoľvek predbežné rozpočtové prostriedky uvedené v odseku 3, ktoré sa použijú na operáciu, sú doplnené do 90 dní od zaslania výzvy.
5. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, každý členský štát, ktorý prispieva zálohovo, môže za špecifických okolností oprávniť správcu, aby použil jeho zálohový príspevok na pokrytie jeho príspevku na operáciu, na ktorej sa zúčastňuje, ktorá nie je operáciou rýchlej reakcie. Zálohový príspevok doplní dotknutý členský štát do 90 dní od zaslania výzvy.
6. Ak sa vyžadujú finančné prostriedky na inú operáciu, ako je operácia rýchlej reakcie, pred tým, ako sa na ňu prijali dostatočné príspevky:
a)
príspevky splatené zálohovo členskými štátmi, ktoré prispievajú na financovanie uvedenej operácie, možno po schválení členskými štátmi, ktoré prispievajú zálohovo, použiť do výšky 75 % na úhradu príspevkov splatných pre uvedenú operáciu. Zálohové príspevky doplnia členské štáty, ktoré prispievajú zálohovo, do 90 dní od zaslania výzvy;
b)
v prípade uvedenom v písmene a) tohto odseku členské štáty, ktoré neprispievali vo forme záloh, uhradia príspevky splatné na operáciu na základe článku 25 ods. 1 v lehote piatich dní, odkedy správca zašle príslušnú výzvu, po schválení dotknutými členskými štátmi.
7. Bez ohľadu na článok 32 ods. 3 môže veliteľ operácie viazať a vyplácať sumy, ktoré má k dispozícii.
8. Každý členský štát môže odvolať svoju voľbu tak, že to oznámi správcovi najmenej tri mesiace vopred.
9. Úrok získaný zo zálohového financovania sa každý rok rozdelí medzi členské štáty, ktoré prispievajú zálohovo, a pripočíta sa k ich predbežným rozpočtovým prostriedkom. Príslušné sumy sa týmto členským štátom oznámia v rámci postupu schvaľovania ročného rozpočtu.
Článok 27
Náhrada predbežného financovania
1. Členský štát, tretí štát alebo prípadne medzinárodná organizácia, ktoré boli poverené Radou predbežným financovaním časti spoločných nákladov na operáciu, môžu získať od mechanizmu ATHENA náhradu na základe žiadosti doplnenej o potrebné podklady a adresovanej správcovi najneskôr dva mesiace od dátumu ukončenia príslušnej operácie.
2. Žiadosť o náhradu sa zamietne, ak nebola schválená veliteľom operácie, pokiaľ ešte vykonáva funkciu, a správcom.
3. Ak sa žiadosť o náhradu, ktorú predložil prispievajúci štát, schváli, môže sa príslušná suma odpočítať od nasledujúcej výzvy na zaplatenie príspevku adresovanej tomuto štátu správcom.
4. Ak sa po schválení žiadosti nepredpokladá žiadna výzva na zaplatenie príspevku alebo ak by bola suma schválenej žiadosti o náhradu vyššia ako predpokladaný príspevok, správca zaplatí túto sumu v priebehu 30 dní, zohľadňujúc tok hotovosti mechanizmu ATHENA a potreby financovania spoločných nákladov na príslušnú operáciu.
5. Náhrada je splatná v súlade s týmto rozhodnutím aj vtedy, ak sa operácia zruší.
6. Náhrada zahŕňa úrok získaný zo sumy, ktorá bola poskytnutá prostredníctvom zálohového financovania.
Článok 28
Riadenie výdavkov mechanizmom ATHENA, ktoré nie sú zahrnuté do spoločných nákladov
1. Osobitný výbor môže na základe návrhu správcu, ktorému pomáha veliteľ operácie, alebo členského štátu rozhodnúť o tom, že administratívne riadenie určitých výdavkov, ktoré súvisia s operáciou (ďalej len „náklady znášané štátom“), za ktoré zostáva zodpovedný príslušný členský štát, preberá ATHENA.
2. Osobitný výbor môže vo svojom rozhodnutí poveriť veliteľa operácie uzavieraním zmlúv v mene členských štátov zúčastnených na operácii a prípadne aj tretích strán na účely získania služieb a dodávok, ktoré sa budú financovať ako náklady znášané štátom.
3. Osobitný výbor vo svojom rozhodnutí stanoví spôsoby zálohového financovania nákladov znášaných štátom.
4. Mechanizmus ATHENA uchováva účty o nákladoch znášaných štátom, ktoré mu boli zverené a ktoré vznikli jednotlivým členským štátom a prípadne aj tretím stranám. Každý mesiac zašle každému členskému štátu a prípadne aj tretím stranám výkaz o jeho výdavkoch alebo o výdavkoch jeho personálu za predchádzajúci mesiac a vyzve ho na zaplatenie týchto výdavkov. Členské štáty a prípadne aj uvedené tretie strany zaplatia mechanizmu ATHENA požadované finančné prostriedky v priebehu 30 dní od zaslania príslušnej výzvy.
Článok 29
Úrok z omeškania platby
1. Ak štát nesplní svoje finančné záväzky, uplatňujú sa analogicky pravidlá Únie o úroku z omeškania platby uvedené v článku 71 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách vzťahujúcich sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) v súvislosti s platbou príspevkov do rozpočtu EÚ.
2. Ak platba mešká menej než desať dní, nepožaduje sa zaplatenie úroku. Ak platba mešká viac než desať dní, požaduje sa zaplatenie úroku z omeškania za celé obdobie omeškania.
KAPITOLA 8
VYNAKLADANIE VÝDAVKOV
Článok 30
Zásady
1. Rozpočtové prostriedky mechanizmu ATHENA sa vynakladajú v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, t. j. hospodárnosti, efektívnosti a účelnosti.
2. Povoľujúci úradníci sú zodpovední za plnenie príjmov a výdavkov mechanizmu ATHENA v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia a s cieľom zabezpečiť, aby sa dodržiavali požiadavky zákonnosti a správnosti. Povoľujúci úradníci na účel vynakladania výdavkov prijímajú rozpočtové záväzky a právne záväzky, schvaľujú výdavky, povoľujú platby a podnikajú predbežné kroky na plnenie rozpočtových prostriedkov. Povoľujúci úradník môže delegovať vykonávanie svojich povinností rozhodnutím, ktoré určí:
a)
personál na úrovni zodpovedajúcej takejto delegácii;
b)
rozsah zverených právomocí a
c)
možnosť následného subdelegovania právomocí.
3. Zabezpečí sa plnenie rozpočtových prostriedkov v súlade so zásadou oddelenia funkcií povoľujúceho úradníka a účtovníka. Povinnosti povoľujúceho úradníka a účtovníka sú vzájomne nezlučiteľné a nezameniteľné. Každá platba uskutočnená z finančných prostriedkov v rámci mechanizmu ATHENA si vyžaduje spoločný podpis povoľujúceho úradníka a účtovníka.
4. Bez toho, aby bolo dotknuté toto rozhodnutie, ak je vynakladaním spoločných výdavkov poverený členský štát, inštitúcia Únie alebo prípadne medzinárodná organizácia, uplatňuje tento štát, inštitúcia alebo organizácia pravidlá vzťahujúce sa na vynakladanie jeho vlastných výdavkov. Ak správca priamo vynakladá výdavky, dodržiava pravidlá, ktoré sa vzťahujú na oddiel „Rada“ všeobecného rozpočtu Európskej únie.
5. Správca však môže predložiť predsedníctvu údaje, ktoré tvoria súčasť návrhu pre Radu alebo pre osobitný výbor o pravidlách vynakladania spoločných výdavkov.
6. Osobitný výbor môže schváliť pravidlá vynakladania spoločných výdavkov, ktoré sa odchyľujú od odseku 4.
Článok 31
Spoločné náklady vynaložené na prípravu operácií alebo následne po nich alebo spoločné náklady, ktoré nie sú priamo spojené s konkrétnou operáciou
Správca vykonáva povinnosti povoľujúceho úradníka v prípade výdavkov, z ktorých sa uhrádzajú spoločné náklady vynaložené na prípravu operácií alebo následne po nich, ako aj spoločné náklady, ktoré nie sú priamo spojené s konkrétnou operáciou.
Článok 32
Prevádzkové spoločné náklady
1. Veliteľ operácie vykonáva úlohy povoľujúceho úradníka v prípade výdavkov, z ktorých sa uhrádzajú prevádzkové spoločné náklady na operáciu, ktorej velí. Správca však vykonáva úlohy povoľujúceho úradníka v prípade výdavkov, z ktorých sa uhrádzajú prevádzkové spoločné náklady vynaložené počas prípravnej fázy špecifickej operácie, ktoré sa realizujú priamo prostredníctvom mechanizmu ATHENA, alebo prevádzkové spoločné náklady súvisiace s operáciou po ukončení jej aktívnej fázy.
2. Sumy potrebné na vynaloženie výdavkov na operáciu prevedie správca z bankového účtu mechanizmu ATHENA na veliteľa operácie na základe jeho žiadosti na bankový účet otvorený v mene mechanizmu ATHENA, o ktorom veliteľ operácie poskytol informácie.
3. Odchylne od článku 18 ods. 5 sa prijatím referenčnej sumy aktivuje právo správcu a veliteľa operácie v rámci oblasti ich právomoci viazať a uhrádzať výdavky na príslušnú operáciu do výšky percentuálneho podielu z referenčnej sumy schváleného podľa článku 25 ods. 1, pokiaľ Rada nerozhodne o vyššej úrovni viazanosti.
Osobitný výbor môže na základe návrhu správcu alebo veliteľa operácie s prihliadnutím na operačnú potrebu a naliehavosť rozhodnúť o dodatočných výdavkoch, ktoré sa môžu viazať a podľa potreby uhradiť. Osobitný výbor môže rozhodnúť o postúpení tejto veci príslušným prípravným orgánom Rady prostredníctvom predsedníctva, pokiaľ to umožňuje operačná situácia. Táto odchýlka sa neuplatňuje po dátume prijatia rozpočtu príslušnej operácie.
4. Počas obdobia pred prijatím rozpočtu operácie podáva správca a veliteľ operácie alebo jeho zástupca každý mesiac správu osobitnému výboru o veciach, ktoré sa ho týkajú z hľadiska výdavkov, ktoré sú oprávnené ako spoločné náklady na operáciu. Osobitný výbor môže počas uvedeného obdobia na základe návrhu správcu, veliteľa operácie alebo členského štátu vydávať smernice o vynakladaní výdavkov.
5. Odchylne od článku 18 ods. 5 môže veliteľ operácie v prípade bezprostredného ohrozenia životov osôb, ktoré sa zúčastňujú na vojenskej operácii EÚ, použiť na záchranu ich životov potrebné výdavky prekračujúce rozpočtové prostriedky vyčlenené v rozpočte. Informuje o tom čo najskôr správcu a osobitný výbor. V takom prípade správca nadviaže spojenie s veliteľom operácie a navrhne prevody potrebné na zabezpečenie financovania neočakávaných výdavkov. Ak nemožno zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na takéto výdavky prostredníctvom prevodu, správca navrhne opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
SPÔSOB KONEČNÉHO ZAOBCHODENIA SO SPOLOČNE FINANCOVANÝM ZARIADENÍM A INFRAŠTRUKTÚROU
Článok 33
Zariadenie a infraštruktúra
1. Veliteľ operácie s cieľom ukončenia operácie, ktorej velil, navrhne spôsob konečného zaobchodenia so zariadením a infraštruktúrou, ktoré boli spoločne financované pre túto operáciu. V prípade potreby navrhne osobitnému výboru príslušnú odpisovú sadzbu.
2. Správca spravuje zariadenia a infraštruktúry, ktoré zostanú po ukončení aktívnej fázy operácie, v prípade potreby s cieľom nájsť spôsob konečného zaobchodenia. V prípade potreby navrhne osobitnému výboru príslušnú odpisovú sadzbu.
3. Odpisovú sadzbu pre zariadenie, infraštruktúru a iné aktíva schváli osobitný výbor podľa možnosti čo najskôr.
4. Spôsob konečného zaobchodenia so spoločne financovaným zariadením a infraštruktúrou schváli osobitný výbor so zreteľom na prevádzkové potreby a finančné kritériá. Spôsobom konečného zaobchodenia môže byť:
a)
v prípade infraštruktúry jej predaj alebo prevod prostredníctvom mechanizmu ATHENA hostiteľskej krajine, členskému štátu alebo tretej strane;
b)
v prípade zariadenia jeho predaj prostredníctvom mechanizmu ATHENA členskému štátu, hostiteľskej krajine alebo tretej strane alebo jeho uskladnenie a údržba mechanizmom ATHENA, členským štátom alebo treťou stranou, a to na použitie v nasledujúcej operácii.
5. Ak dôjde k predaju, zariadenie a infraštruktúra sa predajú za svoju trhovú hodnotu, alebo ak nemožno stanoviť ich trhovú hodnotu, predajú sa za spravodlivú a primeranú cenu zohľadňujúcu špecifické miestne podmienky.
6. Predaj alebo prevod hostiteľskej krajine alebo tretej strane musí byť v súlade s príslušnými platnými bezpečnostnými predpismi.
7. Ak sa rozhodne o tom, že si ATHENA ponechá zariadenie spoločne financované na účely operácie, prispievajúce členské štáty môžu požiadať ostatné zúčastnené členské štáty o finančnú náhradu. Osobitný výbor pozostávajúci zo zástupcov všetkých zúčastnených členských štátov prijme príslušné rozhodnutie na základe návrhu správcu.
KAPITOLA 10
ÚČTOVNÍCTVO A INVENTÚRNY SÚPIS
Článok 34
Účtovanie prevádzkových spoločných nákladov
Veliteľ operácie vedie účty o prevodoch získaných z mechanizmu ATHENA, o výdavkoch, ktoré viazal, o zrealizovaných platbách a o prijatých príjmoch, ako aj inventúrny súpis hnuteľného majetku financovaného prostredníctvom rozpočtu mechanizmu ATHENA a používaného na účely operácie, ktorej velí.
Článok 35
Konsolidované účtovné závierky
1. Účtovník vedie účty o vyžiadaných príspevkoch a o uskutočnených prevodoch. Okrem toho tiež zostavuje účtovné závierky o spoločných nákladoch vynaložených na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie a o prevádzkových výdavkoch a príjmoch, ktoré sa uskutočnili na základe priamej zodpovednosti správcu.
2. Účtovník zostavuje konsolidované účtovné závierky o príjmoch a výdavkoch mechanizmu ATHENA. Každý veliteľ operácie mu zasiela účty o výdavkoch, ktoré viazal, a o platbách, ktoré uskutočnil, ako aj o prijatých príjmoch.
KAPITOLA 11
AUDIT A PREDKLADANIE ÚČTOV
Článok 36
Pravidelné správy osobitnému výboru
Správca predkladá raz za tri mesiace osobitnému výboru správu o plnení príjmov a výdavkov od začiatku rozpočtového roku. Na tento účel každý veliteľ operácie predkladá správcovi správu o výdavkoch, ktorá súvisí s prevádzkovými spoločnými nákladmi na operáciu, ktorej velí.
Článok 37
Podmienky výkonu kontroly
1. Osoby zodpovedné za audit príjmov a výdavkov mechanizmu ATHENA dostanú pred začatím vykonávania svojich úloh povolenie na prístup k utajovaným skutočnostiam minimálne na stupni utajenia „EÚ TAJNÉ“ vydané Radou alebo rovnocenné povolenie od členského štátu alebo prípadne od NATO. Tieto osoby musia rešpektovať dôverný charakter informácií a chrániť údaje, ktoré sa dozvedia počas svojho auditu, a to v súlade s predpismi platnými pre tieto informácie a údaje.
2. Osoby zodpovedné za audit príjmov a výdavkov mechanizmu ATHENA majú bez povinnosti predchádzajúceho oznámenia okamžitý prístup k dokumentom a k obsahu všetkých údajov súvisiacich s príjmami a výdavkami a prístup do priestorov, v ktorých sa tieto dokumenty a údaje uchovávajú. Môžu z nich robiť kópie. Osoby podieľajúce sa na plnení príjmov a výdavkov mechanizmu ATHENA poskytnú správcovi a osobám zodpovedným za audit týchto príjmov a výdavkov potrebnú výpomoc pri vykonávaní ich úloh.
Článok 38
Externý audit účtov
1. Ak je vynakladaním výdavkov mechanizmu ATHENA poverený členský štát, inštitúcia Únie alebo medzinárodná organizácia, tento štát, inštitúcia alebo organizácia uplatňuje pravidlá, ktoré sa vzťahujú na audit vlastných výdavkov.
2. Správca alebo osoby ním poverené však môžu kedykoľvek uskutočniť audit spoločných nákladov mechanizmu ATHENA vynaložených na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie alebo prevádzkových spoločných nákladov na operáciu. Okrem toho osobitný výbor môže na základe návrhu správcu alebo členského štátu kedykoľvek vymenovať externých audítorov, pre ktorých stanoví úlohy a pracovné podmienky.
3. Na účely externých auditov sa vytvorí šesťčlenné kolégium audítorov. Osobitný výbor vymenuje členov na trojročné obdobie, ktoré možno raz obnoviť, spomedzi kandidátov navrhnutých členskými štátmi. Osobitný výbor môže predĺžiť mandát člena najviac o šesť mesiacov.
Kandidáti musia byť členmi najvyššieho národného audítorského orgánu členského štátu alebo musia byť týmto orgánom odporučení a musia poskytovať primerané záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musia byť schopní vykonávať podľa potreby úlohy v mene mechanizmu ATHENA. Pri vykonávaní týchto úloh:
a)
sú členovia kolégia naďalej platení svojimi pôvodnými audítorskými orgánmi a mechanizmus ATHENA znáša len ich výdavky na služobnú cestu v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na úradníkov Európskej únie porovnateľného stupňa;
b)
členovia nepožadujú ani nedostávajú pokyny od nikoho iného okrem osobitného výboru; v rámci svojho audítorského mandátu je kolégium audítorov vrátane jeho členov absolútne nezávislé a zodpovedné len za vykonanie externého auditu;
c)
členovia podávajú správy o svojich úlohách len osobitnému výboru;
d)
členovia kontrolujú počas rozpočtového roku, ako aj ex post prostredníctvom kontrol na mieste, ako aj kontrol podkladov, že výdavky financované alebo zálohovo financované prostredníctvom mechanizmu ATHENA sa vynakladajú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi a zásadami riadneho finančného hospodárenia, t. j. hospodárnosti, účinnosti a efektívnosti, a že vnútorné kontroly sú primerané.
Kolégium audítorov si každý rok zvolí svojho predsedu, ktorý je jedným z členov kolégia, alebo predĺži jeho funkčné obdobie. Prijíma pravidlá vzťahujúce sa na audity vykonávané jeho členmi v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami. Kolégium audítorov schvaľuje správy o auditoch vypracované jeho členmi pred tým, ako ich zašle správcovi a osobitnému výboru.
4. Osobitný výbor môže na základe osobitných dôvodov v jednotlivých prípadoch rozhodnúť o využití iných externých subjektov.
5. Náklady na audity uskutočnené audítormi konajúcimi v mene mechanizmu ATHENA sa považujú za spoločné náklady hradené mechanizmom ATHENA.
Článok 39
Vnútorný audit účtov
1. Generálny tajomník Rady na návrh správcu a po tom, ako informuje osobitný výbor, vymenuje vnútorného audítora mechanizmu ATHENA a minimálne jedného zástupcu vnútorného audítora na obdobie troch rokov, ktoré možno raz obnoviť; vnútorní audítori musia mať potrebnú odbornú kvalifikáciu a musia poskytovať primerané záruky bezpečnosti a nezávislosti. Vnútorným audítorom nesmie byť povoľujúci úradník ani účtovník; vnútorný audítor sa nemôže zúčastňovať na vypracúvaní finančných výkazov.
2. Vnútorný audítor podáva správcovi správu o zvládaní rizík, pričom vydáva nezávislé stanoviská ku kvalite systémov riadenia a kontroly a poskytuje odporúčania zamerané na zlepšenie vnútornej kontroly operácií a podporu riadneho finančného hospodárenia. Je zodpovedný najmä za hodnotenie vhodnosti a efektívnosti vnútorných systémov riadenia a činnosti útvarov pri realizácii politík a napĺňaní cieľov vzhľadom na riziká, ktoré sú s nimi spojené.
3. Vnútorný audítor plní svoje úlohy vo všetkých útvaroch, ktoré sa podieľajú na výbere príjmov mechanizmu ATHENA či na realizácii výdavkov financovaných prostredníctvom tohto mechanizmu.
4. Počas rozpočtového roku vykonáva vnútorný audítor podľa potreby jeden alebo viacero auditov. O svojich výsledkoch a odporúčaniach informuje správcu a veliteľa operácie. Veliteľ operácie a správca zabezpečia nadviazanie na odporúčania vyplývajúce z auditov.
5. Správca každoročne podáva správu osobitnému výboru o vykonaných vnútorných auditoch, v ktorej uvedie počet a typ vykonaných auditov, zistenia, odporúčania a opatrenia nadväzujúce na tieto odporúčania.
6. Každý veliteľ operácie okrem toho zabezpečí pre vnútorného audítora úplný prístup k operácii, ktorej velí. Tento vnútorný audítor overuje dobré fungovanie systémov, finančných postupov a postupov plnenia rozpočtu a zabezpečuje spoľahlivé a efektívne fungovanie systémov vnútornej kontroly.
7. Správa o činnosti vnútorného audítora sa spolu so všetkými podkladmi poskytuje kolégiu audítorov.
Článok 40
Ročné predkladanie účtov a účtovná závierka
1. Každý veliteľ operácie poskytne účtovníkovi ATHENA do 31. marca nasledujúceho po ukončení rozpočtového roku alebo v priebehu štyroch mesiacov od ukončenia operácie, ktorej velí, podľa toho, čo nastane skôr, informácie potrebné na vypracovanie ročnej účtovnej závierky pre spoločné náklady, ročnej účtovnej závierky pre výdavky zálohovo financované a uhradené v súlade s článkom 28 a výročnú správu o činnosti.
2. Správca s pomocou účtovníka a jednotlivých veliteľov operácií vypracuje do 15. mája nasledujúceho po ukončení rozpočtového roku finančné výkazy a výročnú správu o činnosti, ktoré predloží osobitnému výboru a kolégiu audítorov.
3. Osobitnému výboru poskytne kolégium audítorov do 8 týždňov po zaslaní finančných výkazov stanovisko audítora a správca s pomocou účtovníka a jednotlivých veliteľov operácií auditované finančné výkazy mechanizmu ATHENA.
4. Kolégium audítorov poskytne osobitnému výboru do 30. septembra nasledujúceho po ukončení rozpočtového roku správu audítora a osobitný výbor túto správu, stanovisko audítora a finančné výkazy preskúma na účely udelenia absolutória správcovi, účtovníkovi a každému veliteľovi operácie.
5. Všetky účtovné výkazy a inventárne súpisy uchováva na svojej príslušnej úrovni účtovník a každý veliteľ operácie počas piatich rokov odo dňa, keď bolo udelené príslušné absolutórium. Veliteľ operácie pri ukončení operácie zabezpečí zaslanie všetkých účtovných výkazov a inventárnych súpisov účtovníkovi.
6. Osobitný výbor rozhodne o tom, či sa výsledok rozpočtového hospodárenia za rozpočtový rok, za ktorý boli účty schválené, zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu ako príjem alebo ako výdavok v závislosti od okolností. Osobitný výbor však môže rozhodnúť o zahrnutí uvedeného výsledku rozpočtového hospodárenia po tom, čo od kolégia audítorov dostane stanovisko audítora.
7. Časť výsledku rozpočtového hospodárenia za rozpočtový rok, ktorá je výsledkom vynaloženia rozpočtových prostriedkov určených na úhradu spoločných nákladov vynaložených na prípravu operácií alebo na ich pokračovanie, sa zaúčtuje proti ďalším príspevkom zúčastnených členských štátov.
8. Časť výsledku rozpočtového hospodárenia, ktorá pochádza z vynaloženia rozpočtových prostriedkov určených na úhradu prevádzkových spoločných nákladov na danú operáciu, sa zaúčtuje proti ďalším príspevkom členských štátov, ktoré prispeli na túto operáciu.
9. Ak nemožno uskutočniť náhradu odpočítaním jej sumy od príspevkov splatných v prospech mechanizmu ATHENA, príslušným členským štátom sa spätne vyplatí výsledok rozpočtového hospodárenia podľa kľúča založeného na HNP pre rok náhrady.
10. Každý členský štát, ktorý sa zúčastňuje na operácii, môže do 31. marca každého roku informovať správcu, ak je to vhodné prostredníctvom veliteľa operácie, o prírastkových nákladoch, ktoré vynaložil na operáciu počas predchádzajúceho rozpočtového roku. Táto informácia sa využije na určenie hlavných položiek výdavkov. Správca spracuje tieto informácie s cieľom poskytnúť osobitnému výboru prehľad o prírastkových nákladoch na operáciu.
Článok 41
Účtovná závierka za operáciu
1. Keď je operácia zavŕšená, osobitný výbor môže na základe návrhu správcu alebo členského štátu rozhodnúť o tom, že mu správca s pomocou účtovníka a veliteľa operácie predloží finančné výkazy za túto operáciu, a to aspoň do dátumu jej zavŕšenia a v prípade možnosti do dátumu jej ukončenia. Lehota stanovená správcovi nesmie byť kratšia ako štyri mesiace odo dňa zavŕšenia operácie.
2. Ak finančné výkazy nemôžu v stanovenej lehote obsahovať príjmy a výdavky súvisiace s ukončením príslušnej operácie, potom sa tieto príjmy a výdavky uvedú vo finančných výkazoch mechanizmu ATHENA a v kontexte postupu uvedeného v článku 40 ich preskúma osobitný výbor.
3. Osobitný výbor na základe stanoviska kolégia audítorov schváli finančné výkazy za operáciu, ktoré mu boli predložené. Správcovi, účtovníkovi a veliteľovi príslušnej operácie udelí absolutórium, ktoré sa týka predmetnej operácie.
4. Ak nemožno uskutočniť náhradu odpočítaním jej sumy od príspevkov splatných v prospech mechanizmu ATHENA, príslušným členským štátom sa spätne vyplatí výsledok rozpočtového hospodárenia podľa kľúča založeného na HNP pre rok náhrady.
KAPITOLA 12
RÔZNE
Článok 42
Zodpovednosť
1. Podmienky vzťahujúce sa na disciplinárnu alebo trestnú zodpovednosť veliteľa operácie, správcu a ďalšieho personálu, stanovené predovšetkým inštitúciami Únie alebo členskými štátmi pre prípad zneužitia právomoci alebo nedbanlivosti pri plnení rozpočtu, sú upravené služobným poriadkom alebo úpravami, ktoré sa na ne vzťahujú. Okrem toho môže ATHENA na vlastný podnet alebo na žiadosť prispievajúceho štátu podať žalobu v občianskoprávnom konaní proti uvedenému personálu.
2. Prispievajúci štát nemôže v žiadnom prípade považovať Úniu ani generálneho tajomníka Rady za zodpovedných za vykonávanie povinností správcu, účtovníka alebo im prideleného personálu.
3. Zmluvnú zodpovednosť, ktorá môže vyplynúť zo zmlúv uzavretých v súvislosti s plnením rozpočtu, majú prostredníctvom mechanizmu ATHENA prispievajúce štáty. Zmluvná zodpovednosť sa riadi právom, ktorým sa riadi príslušná zmluva.
4. V prípade mimozmluvnej zodpovednosti sa všetky škody spôsobené operačným veliteľstvom, veliteľstvom ozbrojených síl a veliteľstvom zložky krízovej štruktúry, ktorej zloženie schválil veliteľ operácie, alebo ich personálom počas vykonávania ich povinností hradia prostredníctvom mechanizmu ATHENA prispievajúcimi štátmi v súlade so všeobecnými zásadami spoločnými pre právne poriadky členských štátov a pre služobný poriadok ozbrojených síl, ktoré sú uplatniteľné v mieste operácie.
5. Prispievajúci štát nemôže v žiadnom prípade považovať Úniu ani členské štáty za zodpovedné za zmluvy uzavreté v rámci plnenia rozpočtu alebo za škody spôsobené jednotkami a oddeleniami krízovej štruktúry, ktorých zloženie schválil veliteľ operácie, alebo ich personálom počas vykonávania ich povinností.
Článok 43
Preskúmanie a revízia
Toto rozhodnutie vrátane jeho príloh sa podľa potreby na žiadosť členského štátu alebo po ukončení každej operácie preskúma v celosti alebo čiastočne. Reviduje sa najmenej raz za tri roky. Na preskúmanie alebo revíziu sa môžu prizvať všetci zainteresovaní experti, a predovšetkým správne orgány mechanizmu ATHENA.
Článok 44
Záverečné ustanovenia
Rozhodnutie 2008/975/SZBP sa týmto zrušuje.
Článok 45
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
V Bruseli 19. decembra 2011