NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1036/2010
z 15. novembra 2010,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo týkajúce sa dovozu zeolitu A prachového s pôvodom v Bosne a Hercegovine
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 17. februára 2010 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila zverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom zeolitu A prachového s pôvodom v Bosne a Hercegovine do Únie (ďalej len „BaH“).
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 4. januára 2010 podali spoločnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (ďalej len „navrhovatelia“), ktoré predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % výroby zeolitu A prachového v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne o začatí konania informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, skupinu vyvážajúcich výrobcov v BaH, dovozcov, používateľov a ostatné príslušné známe strany a zástupcov BaH. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Navrhovatelia, výrobcovia v Únii, skupina vyvážajúcich výrobcov v BaH, dovozcovia a používatelia predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov a dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa rátalo s výberom vzorky. Na to, aby Komisia dokázala rozhodnúť, či je metóda výberu vzorky potrebná, a ak áno, vzorku vybrať, všetci známi výrobcovia a dovozcovia v Únii boli vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom (podľa vymedzenia v oddiele 2.1.) za obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009.
(6)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 16, osem výrobcov v Únii poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov v Únii Komisia vybrala vzorku štyroch výrobcov v Únii s najväčším objemom výroby/predaja v Únii.
(7)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 20, iba traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Jeden z týchto dovozcov však nedovážal/nenakupoval príslušný výrobok. Preto sa vzhľadom na obmedzený počet dovozcov výber vzorky nepovažoval za potrebný.
(8)
Komisia zaslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania, t. j. skupine vyvážajúcich výrobcov v BaH, štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a trom neprepojeným dovozcom/používateľom.
(9)
Dotazníky vyplnili skupina vyvážajúcich výrobcov v BaH vrátane jej prepojených spoločností, štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky a traja neprepojení dovozcovia/používatelia v Únii.
(10)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia v Únii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španielsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Holandsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Taliansko
Dovozcovia/používatelia v Únii
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Spojené kráľovstvo a Mira, Taliansko
-
Henkel AG, Dusseldorf, Nemecko
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemecko
Vyvážajúci výrobcovia v BaH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (prepojená s uvedeným vyvážajúcim výrobcom)
Prepojení dovozcovia v Únii
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Obdobie prešetrovania
(11)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2005 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(12)
Príslušným výrobkom je zeolit A prachový, nazývaný aj zeolit NaA prachový alebo zeolit 4A prachový (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradený pod kód KN ex 2842 10 00.
(13)
Príslušný výrobok je určený na konečné použitie ako plnidlo používané pri výrobe chemických čistiacich prostriedkov a zmäkčovačov vody.
2.2. Podobný výrobok
(14)
Zistilo sa, že príslušný výrobok, výrobok predávaný na domácom trhu v Bosne a Hercegovine a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami v Únii majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitie a považujú sa preto za podobné výrobky v zmysle čl. 1 ods. 4 základného nariadenia.
(15)
Bosnianska skupina vyvážajúcich výrobcov uviedla, že príslušný výrobok, ktorý vyváža spoločnosť Fabrika Glinice Birac AD a jej prepojená spoločnosť Alumina d.o.o. (ďalej len „skupina Birac“), má iné výrobné náklady, výrobné procesy a kvalitu ako podobný výrobok, ktorý vyrábajú niektorý výrobcovia v Únii. Takisto sa tvrdilo, že výrobný proces skupiny Birac je založený na hlinitanovom lúhu z procesu výroby oxidu hlinitého namiesto alumínium trihydrátu, zatiaľ čo výroba v Únii je zvyčajne založená na kryštáloch hydroxidu, ktoré po zahriatí a pridaní lúhu sodného prechádzajú späť do kvapalného stavu na výrobu zeolitu vo forme kaše. Vzhľadom na uvedené tvrdenia sa poznamenáva, že informácie, ktoré poskytla skupina Birac, nespochybňujú zistené skutočnosti, že bez ohľadu na údajné rozdiely vo výrobných procesoch, nákladoch alebo kvalite má príslušný výrobok rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a slúži na tie isté účely ako podobný výrobok.
3. VÝBER VZORKY
3.1. Výber vzorky výrobcov v Únii
(16)
Na žiadosť o poskytnutie údajov na výber vzorky v oznámení o začatí konania odpovedalo osem výrobcov v Únii predstavujúcich približne 50 % objemu predaja výrobcov v Únii na trhu. Pôvodne bolo ako súčasť vzorky vybraných päť najväčších výrobcov v Únii. Jedna spoločnosť sa však rozhodla spoluprácu ukončiť. Vzorku v tomto prešetrovaní preto tvoria zostávajúci štyria výrobcovia v Únii.
(17)
Títo štyria výrobcovia predstavovali približne 37 % celkového objemu predaja výrobcov v Únii na trhu Únie v období prešetrovania a viac ako 75 % objemu predaja ôsmich výrobcov, ktorí poskytli údaje pre výber vzorky. Títo štyria výrobcovia vybratí do vzorky sa považovali za reprezentatívnu vzorku všetkých výrobcov v Únii.
(18)
Bosnianska skupina vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že traja výrobcovia v Únii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) by sa mali považovať za výrobcov, ktorí pri prešetrovaní nespolupracujú. Skupina uviedla, že tieto spoločnosti poskytli odpovede na písomné upozornenia na nedostatky, ktoré neobsahovali dôverné údaje, o niekoľko dní neskôr, ako bola stanovená lehota. Vzhľadom na uvedené sa poznamenáva, že informácie, ktoré poskytli uvedené strany, boli predložené včas a nijako neohrozili pokrok prešetrovania ani právo strán na obhajobu.
(19)
Takisto sa tvrdilo, že jeden výrobca v Únii (MAL Magyar Aluminium) nespomenul vo svojej odpovedi na výber vzorky, že je prepojený s iným výrobcom v Únii (Silkem d.o.o.). Táto spoločnosť nebola zaradená do vzorky a zahrnutá do vyplneného dotazníka spoločnosti MAL Magyar Aluminium. Preto sa tvrdilo, že obidvaja títo výrobcovia v Únii by sa mali považovať za výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracujú. K tejto skutočnosti sa poznamenáva, že vzťah medzi obidvomi stranami útvary Komisie poznali vo fáze podania podnetu a tento vzťah bol uvedený vo vyplnenom dotazníku jednej zo strán. Tento vzťah bol okrem toho uvedený vo vyplnenom dotazníku spoločnosti MAL Magyar Aluminium. Takisto je potrebné objasniť, že spoločnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium pri prešetrovaní plne spolupracovali. Pokiaľ ide o spoločnosť Silkem d.o.o., táto spoločnosť poskytla údaje vo fáze výberu vzorky, nebola však do vzorky zaradená a nebola teda požiadaná o vyplnenie dotazníka. Pokiaľ ide o spoločnosť MAL Magyar Aluminium, nebolo nutné, aby táto spoločnosť poskytla konsolidované vyplnenie dotazníka zahŕňajúce spoločnosť Silkem d.o.o., keďže Silkem d.o.o. je osobitnou právnickou osobou.
3.2. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(20)
Na žiadosť o informácie pre výber vzorky, ktorá bola uvedená v oznámení o začatí konania odpovedali iba traja neprepojení dovozcovia. Následne sa zistilo, že jedna z týchto spoločností príslušný výrobok nedovážala ani nenakupovala. Následne sa rozhodlo, že v prípade neprepojených dovozcov nie je výber vzorky nutný.
4. DUMPING
4.1. Normálna hodnota
(21)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom každým z týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov skupiny Birac reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja bol rovný alebo vyšší ako 5 % celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Únie. Zistilo sa, že domáci predaj nebol reprezentatívny.
(22)
Komisia ďalej zisťovala, či by bolo možné považovať predaj každého vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu za predaj vykonaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(23)
Transakcie týkajúce sa predaja na domácom trhu sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň nákladov na výrobu. Boli preto stanovené výrobné náklady na domácom trhu počas OP.
(24)
Uvedená analýza preukázala, že všetok domáci predaj obidvoch vyvážajúcich výrobcov bol ziskový vzhľadom na skutočnosť, že čistá jednotková predajná cena bola vyššia ako vypočítané jednotkové výrobné náklady.
(25)
Keďže sa predaj na domácom trhu neuskutočnil v reprezentatívnom množstve, musela sa vytvoriť normálna hodnota v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(26)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa vynaložené predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk zrealizovaný jednotlivými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami z domáceho predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítal k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby sa uvedené výrobné náklady a PVA náklady upravili predtým, ako boli použité na zistenie toho, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnych hodnôt.
4.2. Vývozná cena
(27)
Keďže sa všetok vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojeného dovozcu, vývozná cena sa vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Cena ďalšieho predaja prvému nezávislému kupujúcemu v Únii sa upravila o všetky náklady vrátane ciel a daní, ktoré vznikli v období medzi dovozom a ďalším predajom, ako aj o primerané rozpätie pre PVA náklady a zisky. Pokiaľ ide o PVA náklady, použili sa vlastné PVA náklady prepojeného dovozcu. Pri neexistencii spolupráce neprepojených dovozcov pri prešetrovaní sa použilo primerané ziskové rozpätie vo výške 5 % na základe informácií získaných od používateľov, ktorí v období prešetrovania takisto dovážali príslušný výrobok.
(28)
Skupina Birac uviedla, že sa funkcie prepojeného dovozcu podobajú skôr na funkcie vývozného oddelenia ako na dovozcu a preto by vývozná cena nemala byť stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ale skôr podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných cien. V tejto súvislosti sa podotýka, že podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia je vývozná cena stanovená na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom, keď je príslušný výrobok predávaný ďalej nezávislým zákazníkom spoločnosťami, ktoré sú prepojené s vývozcom vo vyvážajúcej krajine. Prešetrovaním sa preukázalo, že prepojená spoločnosť má sídlo v Únii. Táto spoločnosť okrem iného vybavuje objednávky zákazníkov a vystavuje faktúry týkajúce sa príslušného výrobku vyrábaného skupinou Birac. Ďalej sa zistilo, že skupina Birac predáva príslušný výrobok prepojenej spoločnosti v Únii na účely ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v EÚ. V dôsledku toho sa toto tvrdenie musí zamietnuť. Je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že prepojená spoločnosť vykonáva pred dovozom určité činnosti neznamená, že vývoznú cenu nie je možné stanoviť na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi s potrebnými úpravami podľa článku 2 ods. 9.
4.3. Porovnanie
(29)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vhodné úpravy dopravných nákladov, nákladov na poistenie nákladu a dopravy, bankových poplatkov, nákladov na balenie a úvery sa zohľadnili vo všetkých prípadoch, keď boli tieto náklady preukázateľne primerané, presné a doložené overenými dokladmi.
4.4. Dumpingové rozpätie
(30)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre obidvoch vyvážajúcich výrobcov stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(31)
Individuálne dumpingové rozpätia obidvoch vyvážajúcich výrobcov boli vážené na základe množstva vyvážaného do Únie, z ktorého pre skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie pred preclením, vo výške 28,1 %.
(32)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v BaH, v BaH neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre BaH by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jedinú skupinu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v BaH.
5. UJMA
5.1. Úvodné poznámky
(33)
Pripomína sa, že v tomto prípade existuje iba jeden bosniansky vyvážajúci výrobca (skupina Birac). Z dôvodu ochrany obchodných informácií preto nie je možné uviesť presné údaje týkajúce sa objemu dovozu, dovozných cien, podielov na trhu a výroby v Únii, ako aj objemu predaja. Za týchto okolností sa ukazovatele uvádzajú vo forme indexu alebo rozpätí.
(34)
V súlade s oddielom 3.1 predstavujú štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.
5.2. Spotreba v Únii
(35)
V predbežnej fáze prešetrovania bol výpočet spotreby v Únii založený na údajoch uvedených v podnete, ktoré boli doplnené o overené údaje zistené od výrobcov a dovozcov/používateľov zúčastňujúcich sa na prešetrovaní. Tieto údaje boli zaslané všetkým zainteresovaným stranám, aby predložili svoje pripomienky. Neboli predložené žiadne pripomienky, ktoré by spochybňovali údaje o spotrebe v Únii.
(36)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja podobného výrobku v Únii vyrobeného výrobným odvetvím Únie, objemu predaja podobného výrobku v Únii vyrobeného inými známymi výrobcami v Únii a objemu dovozu príslušného výrobku z tretích krajín.
(37)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Tony
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnet a vyplnené dotazníky
(38)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba príslušného výrobku a podobného výrobku v Únii znížila o 7 %. Toto odráža postupné znižovanie množstva príslušného výrobku obsiahnutého v hlavných výrobkoch, ako sú pracie prostriedky, zo strany používateľov. Odráža to takisto skutočnosť, že stále viac výrobkov používateľského odvetvia neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z príslušnej krajiny
5.3.1. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(39)
Objem dovozu príslušného výrobku sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(40)
Priemerná dovozná cena bola od roku 2005 do roku 2008 stabilná a v období prešetrovania sa zvýšila približne o 10 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Priemerná dovozná cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(41)
Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa v posudzovanom období zvýšil takmer štvornásobne a v období prešetrovania predstavoval podiel na trhu v rozmedzí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Podiel BaH na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
5.3.2. Vplyv dumpingového dovozu na ceny
(42)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa dovozné ceny bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu porovnali s cenami výrobného odvetvia Únie počas OP na základe porovnania priemerných hodnôt. Ceny výrobného odvetvia Únie sa upravili na úroveň čistej ceny zo závodu a porovnali sa s dovoznými cenami CIF. Clá sa nezohľadnili, keďže sa na bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu v období prešetrovania vzťahovala nulová preferenčná sadzba.
(43)
Zistené vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia vyjadrené ako percento cien výrobného odvetvia Únie sa pohybuje v rozmedzí od 20 do 25 %.
5.4. Situácia výrobného odvetvia Únie
5.4.1. Predbežné poznámky
(44)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(45)
Ukazovatele týkajúce sa makroekonomických údajov, ako výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu atď., sú založené na údajoch, ktoré boli zistené útvarmi Komisie a zaslané zainteresovaným stranám, aby sa k nim vyjadrili, ako sa uvádza v odôvodnení 35. Údaje pre tieto ukazovatele sú reprezentatívne pre všetkých výrobcov v Únii. Pokiaľ sa použijú údaje týkajúce sa výrobcov v Únii ako celku, sú v tabuľkách ako zdroj uvedené makroúdaje. Ostatné ukazovatele vychádzajú z overených údajov od výrobcov zaradených do vzorky. Na tieto údaje sa odkazuje ako na mikroúdaje. Pokiaľ ide o makroúdaje, bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že kvôli nezhodám týkajúcim sa vhodného kódu KN použitého na zaradenie výrobku nie je pravdepodobné, že sú tieto údaje spoľahlivé. V tomto zmysle sa poznamenáva, že údajné nezhody týkajúce sa kódov KN nijako neovplyvňujú ukazovatele ujmy. Pripomína sa, že v zverejnenom oznámení o začatí konania bolo uvedené vymedzenie príslušného výrobku. Toto vymedzenie je jednoznačné a neponecháva žiadnu možnosť nesprávneho výkladu. Zainteresované strany boli požiadané, aby informácie poskytli na základe vymedzenia výrobku bez ohľadu na kódy KN, keďže sa v oznámení o začatí konania uvádza, že kód KN je uvedený iba pre informáciu. Okrem toho sa pripomína, že bosniansky vyvážajúci výrobca nespochybnil informácie týkajúce sa spotreby v Únii. Väčšina informácií o dovoze bola odvodená priamo z údajov bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu, zatiaľ čo zostávajúce informácie sa vzťahovali na malý objem dovozu z ostatných krajín. Pri zohľadnení uvedeného a vzhľadom na skutočnosť, že neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy podporujúce tvrdenie o nespoľahlivosti údajov, bolo nutné toto tvrdenie zamietnuť.
5.4.2. Ukazovatele ujmy
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využitie kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(46)
Počas posudzovaného obdobia objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol o 14 %. V období 2008 - 2009 jeden výrobca v Únii (Sasol Italy SpA) výrobu úplne ukončil. Spoločnosť Henkel AG zastavila výrobu zeolitu vo forme kaše (nejde o príslušný výrobok, ale o výrobok v kvapalnej forme, ktorý sa používa ako náhrada). Tento vývoj do istej miery zlepšil situáciu ostatných výrobcov.
(47)
Napriek uvedenému vývoju bola kapacita v posudzovanom období podľa metódy výpočtu, ktorá zvyčajne používa výrobné odvetvie pomerne stabilná. Z overenia výrobcov zaradených do vzorky však vyplynulo, že výpočet kapacity tohto výrobného odvetvia môže kolísať v závislosti od relatívneho úspechu trhu pre príslušný výrobok a trhu pre ostatné výrobky, ktoré môžu byť vyrábané pomocou rovnakých zariadení.
(48)
Uvedené údaje o využití kapacity ukazujú zníženie o 14 %. Táto hodnota okrem toho nikdy nedosiahla 80 %, čo poukazuje na určitú nadmernú kapacitu. Táto otázka sa ďalej rozoberá v rámci príčinnej súvislosti.
Zásoby
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Stav zásob na konci roku
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(49)
Úroveň zásob výrobného odvetvia Únie bola nízka a stabilná počas posudzovaného obdobia. Výroba podobného výrobku bola naplánovaná podľa objednávok a zásoby boli udržované na najnižšej možnej úrovni. Stav zásob preto nebol v tomto prešetrovaní dôležitým faktorom.
Objem predaja a podiel na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Objem predaja v EÚ
100
108
116
93
82
Podiel na trhu
95 - 100 %
95 - 100 %
95 - 100 %
90 - 95 %
85 - 90 %
Index podielu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(50)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia klesol o 18 %.
(51)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia celkovo klesol o 11 %.
Predajné ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Priemerná predajná cena v EUR/t
292
306
315
332
354
Zdroj: mikroúdaje
(52)
Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám v EÚ sa v posudzovanom období zvýšila o 21 %. Toto zvýšenie celkovo odrážalo vyššie ceny surovín a energie a samostatne sa preto predajná cena nepovažuje za zmysluplný ukazovateľ.
Ziskovosť
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Ziskové rozpätie pred zdanením
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: mikroúdaje
(53)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola počas celého posudzovaného obdobia nízka. Táto situácia bola dôsledkom jeho neschopnosti zvýšiť ceny z dôvodov uvedených v oddiele týkajúcom sa „príčinnej súvislosti“ a najmä existencie rastúceho objemu dumpingového dovozu. Takisto bola výsledkom nízkeho využitia kapacity, ako bolo objasnené v odôvodnení 47.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 sa ziskovosť výrobného odvetvia Únie podstatne znížila a v roku 2008 bolo výrobné odvetvie v strate. Počas obdobia prešetrovania ziskovosť dosiahla najvyššiu úroveň v posudzovanom období, zisk však nebol vo výške 5,9 %, akú by výrobné odvetvie mohlo dosiahnuť v prípade neexistencie dumpingového dovozu (pozri odôvodnenie 67).
(55)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že v roku 2009 bola ziskovosť výrobcov v Únii dobrá. Tento predpoklad nebol podložený žiadnymi jednoznačnými dôkazmi, tvrdenie skôr odkazovalo na neupresnené „verejne dostupné informácie“. Výrobcovia zaradení do vzorky uviedli, že miera ziskovosti, ktorú dosiahli v roku 2009, bola výnimočná a nebola udržateľná vzhľadom na energický vstup bosnianskych vyvážajúcich výrobcov na trh s veľkým množstvom a s nízkymi dumpingovými cenami. Výrobcovia zaradení do vzorky uviedli, že v roku 2010 ziskovosť pravdepodobne opäť klesne na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komisie preskúmali uvedené tvrdenia. Preskúmanie zahŕňalo najmä vývoj nákladov na suroviny a predajných nákladov a cien uvedených v príslušných zmluvách. Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie v roku 2009 profitovalo z určitých dočasných faktorov, ktoré zvýšili jeho ziskovosť, a to napriek existencii značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobcovia zaradení do vzorky do istej miery profitovali z vyššieho objemu výroby a predaja po ukončení výroby dvoch iných výrobcov v Únii, ako bolo uvedené v odôvodnení 46.
ii)
Aj keď sa od roku 2008 ceny surovín celkovo zvýšili, niektorí výrobcovia zaradení do vzorky profitovali zo zmlúv o surovinách uzatvorených na obdobie jedného roku, ktoré obmedzili vplyv tohto zvýšenia cien.
iii)
Jeden výrobca zaradený do vzorky profitoval v roku 2009 z podstatne nižších nákladov na financovanie v dôsledku reštrukturalizácie v rámci skupiny.
(57)
Na základe toho naznačoval vývoj ziskového rozpätia aj naďalej existenciu ujmy, keďže v prípade neexistencie dumpingového dovozu by bol zisk výrazne vyšší.
Investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Investície (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnosť čistých aktív
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peňažný tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: mikroúdaje
(58)
Bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že investície boli v posudzovanom období nízke, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie vysvetlilo, že návratnosť investícií bola príliš nízka na to, aby odôvodňovala významné investície do príslušného výrobku.
(59)
Návratnosť investícií vyjadrená z hľadiska čistých ziskov výrobného odvetvia Únie a čistá účtovná hodnota jeho investícií kopírovala uvedený trend ziskovosti. Je potrebné poznamenať, že príslušné čisté aktíva už boli do veľkej miery odpísané.
(60)
Situácia výrobného odvetvia Únie vzhľadom na peňažný tok takisto kopírovala uvedený trend ziskovosti. V roku 2008 bola situácia v oblasti peňažného toku vážna, keďže aj napriek strate objemu predaja museli výrobcovia aj naďalej plniť zmluvné záväzky týkajúce sa nákupu surovín.
(61)
Schopnosť zvyšovať kapitál výrobné odvetvie Únie neuviedlo ako problém.
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zamestnanosť (ekvivalent plného pracovného úväzku)
241
241
253
244
221
Priemerné náklady práce na pracovníka ( v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: mikroúdaje okrem „Zamestnanosť - makroúdaje“
(62)
Počet zamestnancov všetkých výrobcov v Únii, ktorí sa venovali príslušnému výrobku, sa v posudzovanom období znížil v súlade so znižovaním objemu výroby a predaja. Priemerné náklady práce na pracovníka sa v dôsledku rastu inflácie zvýšili.
(63)
Produktivita vyjadrená ako výstup na pracovníka v posudzovanom období klesla o 14 %, keďže sa objem predaja znížil viac ako zamestnanosť. Tento negatívny vývoj pravdepodobne v budúcnosti povedie k ďalšej strate pracovných miest.
5.4.3. Rozsah dumpingu
(64)
Vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh Únie nemožno považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny.
5.5. Záver o ujme
(65)
Počas posudzovaného obdobia utrpeli výrobcovia v Únii podstatnú ujmu, pokiaľ ide o objem, čo je zrejmé z uvedenej analýzy trendov v oblasti výroby, využitia kapacity, objemu predaja, podielu na trhu, zamestnanosti a produktivity.
(66)
Pokiaľ ide o ceny a ziskovosť, je takisto zrejmé, že došlo k ujme. Táto analýza je však skomplikovaná rastom cien surovín a energie, ktorý mal vplyv na ceny príslušného výrobku. V období 2005 - 2008 sa znížila ziskovosť, zhoršil peňažný tok aj návratnosť investícií. Rok 2008 bol pre výrobné odvetvie osobitne zložitý, keďže spoločnosti boli viazané zmluvami o dodávkach surovín, prišli však o viac ako 20 % svojho objemu predaja.
(67)
V roku 2009 sa situácia na trhu zlepšila a rast cien umožnil dosiahnuť vyššiu ziskovosť, ako je však vysvetlené v odôvodnení 56, bolo zrejmé, že ide o dočasné zlepšenie a že sa situácia na trhu z roku 2009 nebude pravdepodobne opakovať. Je však potrebné poznamenať, že ani v roku 2009 nedosiahla ziskovosť úroveň 5,9 %, ktorá sa pre toto výrobné odvetvie považuje za normálny zisk.
(68)
Ujma sa posúdila pre celé odvetvie Únie (makroekonomické ukazovatele) napriek tomu, že pri niektorých ukazovateľov boli posúdení iba výrobcovia zaradení do vzorky (mikroekonomické ukazovatele). Medzi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazovateľmi neboli zistené žiadne významné rozdiely.
(69)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne stanovilo, že významný podiel výrobného odvetvia Únie utrpel ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(70)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie do takej miery, že sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(71)
V posudzovanom období sa dovoz z príslušnej krajiny zvýšil takmer o 400 % a získal významnú časť trhu, t. j. zvýšil sa z úrovne nižšej ako 5 % na úroveň medzi 10 a 15 %. Súčasne došlo k priamemu a porovnateľnému zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, pričom toto výrobné odvetvie bolo jediným ďalším dôležitým účastníkom na trhu EÚ, keďže dovoz z ostatných zdrojov je zanedbateľný.
(72)
K rastu podielu dumpingového dovozu na trhu došlo pri súčasnom poklese spotreby v EÚ v posudzovanom období o 7 %.
(73)
Ceny rastúceho objemu dumpingového dovozu boli v období prešetrovania nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie o 20 - 25 %. Odôvodnene možno vyvodiť záver, že takýto rastúci dovoz na zmenšujúcom sa trhu v roku 2008 a 2009 viedol k poklesu cien. Tento vplyv dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutočnosť, že sa väčšina predaja uskutočňuje na základe ročných zmlúv. Dumpingový bosniansky dovoz bolo preto možné využiť na zníženie rastu cien pri veľkých objemoch predaja a to napriek rastu cien surovín. V roku 2009 došlo k zmierneniu tohto vplyvu, nie však v dostatočnej miere, aby mohlo výrobné odvetvie ako celok dosiahnuť normálnu úroveň zisku vo výške 5,9 %.
(74)
Na základe jasne preukázanej časovej zhody medzi nárastom dumpingového dovozu za ceny, ktoré podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, na jednej strane a stratou objemu predaja a výroby výrobného odvetvia Únie, poklesom podielu na trhu a poklesom cien na strane druhej sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz zohrával hlavnú úlohu v situácii poškodzujúcej výrobné odvetvie Únie.
6.3. Vplyv iných faktorov
6.3.1. Výkonnosť vývozu výrobcov v Únii
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Výroba Únii určená na predaj na vývoz
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(75)
Objem vývozu všetkých výrobcov v Únii sa v posudzovanom období zvýšil, predstavoval však v priemere približne iba 10 % výroby. Vývoz výrobcov zaradených do vzorky sa zvýšil a čiastočne vyrovnal stratu objemu predaja v EÚ.
(76)
Výkonnosť vývozu výrobcov v Únii preto pomohla udržať jeho podnikateľskú činnosť a neprispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.2. Dovoz z tretích krajín
(77)
Dovoz z tretích krajín bol v priebehu posudzovaného obdobia zanedbateľný a nemohol prispieť k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobcovia v Únii prišli o podiel na trhu kvôli dovozu z Číny a Kórey, toto tvrdenie však nebolo podložené konkrétnymi skutočnosťami, keďže dovoz z týchto krajín bol minimálny.
6.3.3. Vplyv poklesu spotreby
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Spotreba EÚ v tonách
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: makroúdaje
(78)
V posudzovanom období spotreba klesla približne o 24 000 ton (7 %), čo odráža skutočnosť, že odvetvie výroby pracích prostriedkov postupne viac používa alternatívne výrobky s cieľom nahradiť príslušný výrobok. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že to viedlo k „zvýšeným zásobám, zrušeniu objednávok a nižšiemu zisku“.
(79)
Je potrebné uviesť, že na konci posudzovaného obdobia ukončili dvaja výrobcovia na trhu EÚ výrobu a preto došlo k úprave kapacity, aby sa vyrovnal pokles spotreby. Ako je vysvetlené v odôvodnení 49, úroveň zásob zostala nízka a stabilná, čo znamená, že sa výroba prispôsobila nižšej úrovni spotreby.
(80)
Aj keď nie je možné vylúčiť, že pokles spotreby prispel k ujme, ktorá bola spôsobená výrobcom v Únii, zdá sa, že tento vplyv nie je významný.
6.3.4. Vplyv investícií
(81)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ujma bola spôsobená dodržiavaním právnych predpisov týkajúcich sa REACH. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 58, vzhľadom na úroveň investícií do príslušného výrobku počas celého posudzovaného obdobia, toto nemohlo výraznou mierou prispieť k spôsobenej ujme. Náklady spojené s dodržiavaním REACH sú okrem toho nízke.
6.3.5. Vplyv zvýšenia nákladov na suroviny a energiu
(82)
Niektoré strany tvrdili, že k ujme prispeli vyššie náklady na suroviny a energiu. Zvýšenie týchto nákladov bolo skutočne výrazné a došlo k nemu predovšetkým v roku 2008. To malo nepochybne určitý vplyv na ziskovosť v uvedenom roku, keďže k nemu došlo v čase klesajúceho objemu predaja. Rast nákladov na energiu sa však do istej miery prejavil v raste predajných cien, ako sa uvádza v odôvodnení 52, napriek tomu, že primeranému zvýšeniu cien zabránil vplyv dumpingového dovozu vedúci k znižovaniu cien.
(83)
Preto sa usudzuje, že zvýšenie nákladov na suroviny a energiu neprispelo k spôsobenej ujme.
6.3.6. Vplyv záležitostí týkajúcich sa kapacity
(84)
Záležitosti týkajúce sa nadmernej kapacity a nízkeho využitia kapacity sú uvedené v odôvodnení 46. Vplyv záležitostí týkajúcich sa kapacity na ziskovosť je potrebné posúdiť na základe štrukturálnych charakteristík tohto výrobného odvetvia a existencie dumpingového dovozu. Vplyv na ziskovosť je spôsobený značnými fixnými nákladmi, ktoré by boli získané späť, pokiaľ by bola miera využitia kapacity vyššia.
(85)
Problémy súvisiace s nadmernou kapacitou a nízkym využitím kapacity môžu čiastočne vysvetliť niektoré negatívne ukazovatele ujmy, ktorá bola spôsobená výrobcom v Únii, nevysvetľujú však veľký pokles výroby, objemu predaja a podielu na trhu v roku 2009. Jednoznačne preto nenarúšajú príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.3.7. Vplyv globálnej úverovej krízy/všeobecnej hospodárskej krízy
(86)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že k ujme prispeli globálna úverová kríza a všeobecná hospodárska kríza. V období 2008 - 2009, keď došlo k týmto krízam, spotreba príslušného výrobku skutočne poklesla.
(87)
Tieto záležitosti však nemôžu vysvetliť, prečo sa podiel výrobcov v Únii na trhu v roku 2009 výrazne znížil, zatiaľ čo podiel bosnianskeho dovozu na trhu sa zvýšil a ceny tohto dovozu boli o viac ako 20 % nižšie ako ceny EÚ. Ak by aj pokles spotreby v období 2008 - 2009 sám o sebe ovplyvnil výrobné odvetvie Únie, výrazný nárast dovozu z Bosny a Hercegoviny mal oveľa dôležitejší vplyv na objem predaja výrobného odvetvia Únie a vzhľadom na cenové podhodnotenie aj na ceny. Kríza preto nenarušila príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.3.8. Vplyv konsolidovaného používateľského odvetvia
(88)
Aj keď v období prešetrovania vyrábalo príslušný výrobok viac ako 10 spoločností, hlavné používateľské odvetvie (výrobcovia pracích prostriedkov a zmäkčovačov vody) pozostávalo v zásade zo 4 veľkých skupín (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Dvaja hlavní spolupracujúci používatelia predstavovali takmer 40 % nákupov príslušného výrobku v EÚ. Prostredníctvom centralizovaného nákupu sú tieto 4 skupiny skutočne schopné udržiavať ceny príslušného výrobku na nízkej úrovni.
(89)
Táto záležitosť však nie je nová, ale trvá už mnoho rokov. Nemôže sa pomocou nej preto opäť vysvetliť veľký pokles výroby, objemu predaja a podielu na trhu v roku 2009. Jednoznačne preto nenarúša príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(90)
Na základe uvedeného sa vyvodzuje predbežný záver, že značná ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom.
(91)
Okrem dumpingového dovozu bolo preskúmaných viacero iných faktorov, žiadny z nich však nemohol objasniť významné straty podielu na trhu, objemu výroby a predaja, ku ktorým došlo v roku 2008 a 2009 a ktoré sa časovo zhodujú s nárastom objemu dumpingového dovozu.
(92)
Vzhľadom na túto analýzu, ktorou sa náležite rozlíšili a oddelili vplyvy všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od škodlivých vplyvov dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z BaH spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné poznámky
(93)
Komisia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o existencii poškodzujúceho dumpingu neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval vplyv možných opatrení na všetky strany zúčastnené v tomto konaní a aj dôsledky neprijatia opatrení.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(94)
Analýzou ujmy sa jasne preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom. Zvýšenie dumpingového dovozu v posledných rokoch spôsobilo pokles predaja na trhu Únie a stratu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. To výrobnému odvetviu Únie bránilo v dosiahnutí úrovne ziskovosti, ktorá je podobná úrovniam dosahovaným u iných výrobkov.
(95)
Prešetrovaním sa preukázalo, že akékoľvek zvýšenie podielu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa dosahuje priamo na úkor výrobného odvetvia Únie. Situácia sa nezlepšila napriek reštrukturalizácii, ku ktorej došlo u výrobcov v Únii (dve spoločnosti ukončili výrobu). V tejto súvislosti sa poznamenáva, že zeolit A prachový je dôležitým výrobkom, pokiaľ ide o obrat spoločností zaradených do vzorky a predstavuje až 30 % ich predajného obratu. Pokiaľ by opatrenia neboli zavedené, situácia výrobného odvetvia Únie by sa jednoznačne ďalej zhoršovala. Zavedením opatrení sa obnoví nepoškodzujúca úroveň dovoznej ceny, pričom výrobnému odvetviu Únie sa umožní hospodárska súťaž za spravodlivých obchodných podmienok.
(96)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem dovozcov
(97)
V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia bol posúdený pravdepodobný vplyv opatrení na dovozcov. V tejto súvislosti sa uvádza, že neprepojení dovozcovia, ktorí sa prihlásili, boli takisto používateľmi. Analýza týkajúca sa týchto dovozcov sa preto uvádza v príslušnom oddiele týkajúcom sa záujmu používateľov.
7.4. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(98)
Po uverejnení oznámenia o začatí tohto konania neboli od spotrebiteľských organizácií prijaté žiadne výhrady. Analýza bola preto obmedzená na vplyv opatrení na používateľov.
(99)
Komisia zaslala dotazníky 8 známym používateľom. Zmysluplné pripomienky však zaslali iba dvaja používatelia. Analýza záujmu Únie preto vychádza z odpovedí dvoch pomerne veľkých používateľov, ktorí spoločne predstavujú takmer 40 % spotreby v Únii.
(100)
Dvaja spolupracujúci používatelia v Únii predstavujú hlavných účastníkov v odvetví výroby pracích prostriedkov a zmäkčovačov vody v Únii. Obidvaja používatelia protestovali proti zavedeniu opatrení.
(101)
Prešetrovaním sa zistilo, že menej ako tretina spotreby spolupracujúcich používateľov v Únii je zabezpečovaná dovozom bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu. Zostávajúca časť pozostáva z dodávok od výrobcov v Únii, ktorí sú pre spolupracujúcich používateľov aj naďalej hlavným zdrojom dodávok. Vzhľadom na nízku mieru využitia kapacity výrobcov v Únii (ako sa vysvetľuje v odôvodnení 47 a 48) je zrejmé, že prípadné zavedenie opatrení podľa očakávania nepovedie k nedostatočným dodávkam alebo následnému zvýšeniu cien.
(102)
V nadväznosti na uvedené skutočnosti sa zdá, že používateľské odvetvie v Únii už začalo skúmať možnosť dovozu z Číny. Skutočnosť, že táto možnosť existuje a považuje sa za spoľahlivú preukazuje, že prípadné zavedenie opatrení nepovedie k nedostatku príslušného výrobku.
(103)
Takisto sa posúdil percentuálny podiel konečných výrobkov obsahujúcich príslušný výrobok na celkovom obrate. V tomto zmysle sa poznamenáva, že v obidvoch prípadoch predstavujú príslušné výrobky menej ako 10 % obratu.
(104)
Prešetrili sa takisto percentuálne podiely príslušného výrobku obsiahnutého v konečných výrobkoch. Prešetrovaním sa zistilo, že celkovo sú tieto percentuálne podiely mimoriadne nízke (v priemere menej ako 5 % celkových nákladov) a príslušný výrobok preto nepredstavuje veľmi dôležitú zložku nákladov na konečné výrobky.
(105)
Komisia takisto preskúmala, či by zavedenie opatrení malo významný negatívny finančný vplyv na situáciu týchto dvoch používateľov. Komisia vypracovala dva scenáre, t. j. scenár v najhoršom prípade a reálnejší scenár.
(106)
Scenár v najhoršom prípade predpokladá, že ceny dovozu a ceny výrobného odvetvia Únie sa zvýšia o výšku cla. To by náklady používateľov zvýšilo priemerne o menej ako 2 %.
(107)
Opísanú situáciu je nutné porovnať s mierou ziskovosti spolupracujúcich používateľov v Únii. Ziskovosť používateľov pri výrobkoch obsahujúcich príslušný výrobok je približne 11 % a pri všetkých ich výrobkoch bola vyššia ako 20 %. Vzhľadom na túto ziskovosť by aj úplné premietnutie opatrení do cien dovozu a cien výrobného odvetvia Únie nemalo na finančnú situáciu týchto strán neprimeraný vplyv.
(108)
V skutočnosti je oveľa reálnejšie, že zavedenie opatrení povedie k situácii, kedy sa zvýšia iba ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie bude profitovať z väčších úspor z rozsahu. Ako bolo vysvetlené, situácia v dodávkach príslušného výrobku v EÚ je plne dostačujúca, keďže väčšina výrobcov v Únii ani zďaleka nevyužíva svoju kapacitu naplno.
(109)
Takisto by sa malo poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že existujú výrobky, ktoré môžu príslušný výrobok nahradiť. Je zrejmé, že spolupracujúci aj nespolupracujúci používatelia vyrábajú takisto pracie prostriedky, ktoré príslušný výrobok neobsahujú. Podľa tohto reálnejšieho scenára sa náklady spolupracujúcich používateľov zvýšia iba o zlomok percenta. Inými slovami, na základe údajov o ziskovosti bude mať zavedenie opatrení pre používateľov iba zanedbateľné dôsledky.
(110)
Pri zohľadnení uvedených skutočností je jasné, že zavedenie opatrení by nemalo na požívateľov významný vplyv a je teda veľmi nepravdepodobné, že by dokonca viedlo k zvýšeniu ceny pre spotrebiteľov.
7.5. Záver o záujme Únie
(111)
Celkovo sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie bude z týchto opatrení jednoznačne profitovať. Vzhľadom na vyššie využitie kapacity v dôsledku zvýšenia výroby a predaja by výrobné odvetvie mohlo v prvom rade využiť väčšie úspory z rozsahu.
(112)
Pri zohľadnení uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení na dumpingový dovoz príslušného výrobku z Bosny a Hercegoviny používateľov v Únii významne neovplyvní a že je celkovo v záujme Únie.
8. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(113)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, vyplývajúcu ujmu a záujem Únie, by sa mali na dovoz príslušného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložiť dočasné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(114)
Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy výrobného odvetvia Únie spôsobenej dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí.
(115)
Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpätie pred zdanením použité na tento výpočet bolo 5,9 % obratu. Toto bola úroveň zisku, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období prešetrovania v prípade všetkých svojich výrobkoch vrátane príslušného výrobku. Ak sa zohľadní skutočnosť, že ziskovosť v prípade príslušného výrobku bola ovplyvnená dumpingovým dovozom, je jasné, že táto úroveň zisku je rozumná a primeraná. Takisto sa posudzovalo, či by sa nemali použiť miery zisku, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období 2005 - 2007, tieto miery zisku však boli nízke z hľadiska ziskovosti, ktorú dosahujú spoločnosti pri podobných výrobkoch a nepovažovali sa za reprezentatívne pre životaschopné výrobné odvetvie. Dôvodom toho je skutočnosť, že počas týchto troch rokov bola cena bosnianskeho dovozu nižšia ako cena výrobného odvetvia Únie o 10 - 20 % a takéto rozdiely by pri dojednávaní ročných zmlúv hrali významnú úlohu. Nebolo preto možné usudzovať, že tieto ziskové rozpätia predstavujú normálnu situáciu na trhu EÚ. Na základe uvedeného sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Táto nepoškodzujúca cena sa dosiahla pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia k výrobným nákladom.
(116)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny stanovenej na účely výpočtu cenového podhodnotenia s priemernou nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu EÚ. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z priemernej dovoznej hodnoty CIF. Vypočítané rozpätie podhodnotenia bolo 31,5 %.
8.2. Dočasné opatrenia
(117)
Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usúdilo, že na dovoz s pôvodom v Bosne a Hercegovine by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného dumpingového rozpätia.
(118)
Na základe uvedeného je sadzba dočasného antidumpingového cla pre Bosnu a Hercegovinu 28, 1 %.
9. ZVEREJNENIE
(119)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho by sa malo uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel, ku ktorým sa dospelo na účely tohto nariadenia sú dočasné a možno bude potrebné ich prehodnotiť na účely stanovenia konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A prachového, nazývaného tiež zeolit NaA alebo zeolite 4A prachový, v súčasnosti zaradeného pod kód KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030) a s pôvodom v Bosne a Hercegovine.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa na čistú cenu výrobku opísaného v odseku 1 na hranici Únie pred preclením je 28,1 %.
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o vysvetlenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 15. novembra 2010