PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 543/2011
ze dne 7. června 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 3 druhý pododstavec, článek 103h, čl. 121 písm. a), články 127, 134, čl. 143 písm. b), články 148, 179, čl. 192 odst. 2, článek 194 a čl. 203a odst. 8 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví společnou organizaci zemědělských trhů, která zahrnuje odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.
(2)
Prováděcí pravidla vztahující se na odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2). Uvedené nařízení bylo několikrát změněno. V zájmu srozumitelnosti je vhodné začlenit všechna prováděcí pravidla do nového nařízení společně se změnami potřebnými z důvodů získaných zkušeností a zrušit nařízení (ES) č. 1580/2007.
(3)
Pro produkty z odvětví ovoce a zeleniny a z odvětví výrobků z ovoce a zeleniny je třeba stanovit hospodářské roky. Vzhledem k tomu, že v odvětvích již neexistují režimy podpory, které se řídí cyklem sklízení dotčených produktů, lze všechny hospodářské roky přizpůsobit kalendářnímu roku.
(4)
Podle čl. 113 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1234/2007 může Komise stanovit obchodní normy pro odvětví ovoce a zeleniny a pro odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Podle čl. 113a odst. 1 uvedeného nařízení mohou být ovoce a zelenina, které se mají prodávat spotřebiteli v čerstvém stavu, uváděny na trh, pouze pokud jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti a pokud je uvedena země původu. V zájmu jednotného provádění uvedeného ustanovení je vhodné zpřesnit všeobecnou obchodní normu a počítat s ní pro veškeré čerstvé ovoce a zeleninu.
(5)
U těch produktů, pro které se jeví nezbytné přijmout normu na základě posouzení jejich významu, by měly být přijaty zvláštní obchodní normy; na základě údajů o obchodu, které jsou uloženy v referenční databázi Evropské komise Comext, je při tom zejména nutno zohlednit, s jakými produkty se obchoduje nejvíce.
(6)
V případech, kdy je třeba pro jednotlivé produkty stanovit zvláštní obchodní normy, by měly tyto normy odpovídat normám přijatým Evropskou hospodářskou komisí OSN (EHK/OSN), aby se zabránilo zbytečným překážkám v obchodu. Pokud není na úrovni Unie přijata zvláštní obchodní norma, měly by se produkty považovat za produkty splňující všeobecnou obchodní normu, pokud je držitel schopen prokázat, že produkty splňují platné normy přijaté EHK/OSN.
(7)
V případě některých činností, které jsou velmi okrajové a/nebo velmi specifické, nacházejí se na začátku distribučního řetězce nebo se provádějí u sušeného ovoce a zeleniny a u produktů určených ke zpracování, je třeba stanovit výjimky a osvobození z použití obchodních norem. Protože některé produkty přirozeně dozrávají a jsou náchylné ke zkáze, mělo by v jejich případě být umožněno, že mohou vykazovat mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí za předpokladu, že nejsou zařazeny do výběrové jakosti. Některé produkty, které za normálních okolností nejsou při prodeji neporušené, by měly být osvobozeny od povinnosti splňovat všeobecnou obchodní normu, která by to jinak vyžadovala.
(8)
Údaje vyžadované obchodními normami by měly být zřetelně uvedeny na obalu nebo na štítku. Aby se zabránilo podvodům a uvádění spotřebitelů v omyl, měli by mít spotřebitelé před koupí k dispozici konkrétní údaje vyžadované normami, zejména v případě prodeje na dálku, kde ze zkušeností vyplynulo, že existuje riziko podvodu a ochrana spotřebitele zaručená normami není dodržována.
(9)
V důsledku poptávky některých spotřebitelů se balení obsahující různé odrůdy ovoce a zeleniny stávají na trhu stále běžnějšími. Poctivé obchodování vyžaduje, aby ovoce a zelenina prodávané v jednom balení byly stejné jakosti. U produktů, pro něž nebyly přijaty normy Unie, to lze zajistit uplatňováním všeobecných ustanovení. Je třeba stanovit požadavky na označování směsí různých odrůd ovoce a zeleniny v jednom balení. Tyto požadavky by však měly být méně přísné než požadavky stanovené obchodními normami, zejména z důvodu prostoru, který je k dispozici na štítcích.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné a účinné provádění kontrol, měly by faktury a průvodní doklady - jiné než doklady určené pro spotřebitele - obsahovat určité základní informace vycházející z obchodních norem.
(11)
Pro účely výběrových kontrol založených na analýze rizik podle čl. 113a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 je nezbytné pro tyto kontroly stanovit prováděcí pravidla. Při výběru produktů ke kontrolám je zejména třeba posílit úlohu posuzování rizik.
(12)
Každý členský stát by měl určit kontrolní subjekty odpovědné za provádění kontrol shody ve všech fázích uvádění na trh. Jeden z těchto subjektů by měl být odpovědný za kontakty a koordinaci mezi všemi ostatními určenými subjekty.
(13)
Vzhledem k tomu, že údaje o obchodnících a jejich hlavní charakteristiky jsou nepostradatelným nástrojem analýzy prováděné členskými státy, je nezbytné v každém členském státě zřídit databázi obchodníků v odvětví ovoce a zeleniny. Aby bylo zajištěno, že budou zahrnuty všechny články tržního řetězce, a v zájmu zajištění právní jistoty by měla být přijata podrobnější definice pojmu „obchodník“.
(14)
Kontroly shody by se měly provádět odebíráním vzorků a měly by se zaměřit na obchodníky, u kterých je největší pravděpodobnost, že jejich zboží není v souladu s normami. S ohledem na charakteristické rysy svých vnitřních trhů by členské státy měly stanovit pravidla, podle kterých se kontroly zaměří na určité kategorie obchodníků. V zájmu transparentnosti by tato pravidla měla být oznámena Komisi.
(15)
Členské státy by měly zajistit, aby vývoz ovoce a zeleniny do třetích zemí odpovídal obchodním normám, a měly by potvrzovat dodržování norem v souladu se Ženevským protokolem o normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a suchého a sušeného ovoce uzavřeným v rámci EHK OSN a se systémem Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro používání mezinárodních norem pro ovoce a zeleninu.
(16)
Dovoz ovoce a zeleniny ze třetích zemí by měl odpovídat obchodním normám nebo normám jim rovnocenným. Kontroly shody se tedy musí provádět před vstupem zboží na celní území Unie, kromě malých šarží, u nichž existuje dle názoru kontrolního subjektu malé riziko, že by nebyly ve shodě. V některých třetích zemích, které poskytují dostatečné záruky dodržování norem, mohou kontroly před vývozem provádět kontrolní subjekty těchto třetích zemí. V tomto případě by členské státy měly pravidelně ověřovat účinnost a kvalitu těchto kontrol před vývozem prováděných kontrolními subjekty třetích zemí.
(17)
Ovoce a zelenina určené ke zpracování nemusí odpovídat obchodním normám, proto by mělo být zaručeno, že se nebudou prodávat na trhu s čerstvými produkty. Tyto produkty by měly být řádně označeny.
(18)
Ovoce a zelenina, u kterých se kontroluje shoda s obchodními normami, by měly být ve všech fázích uvádění na trh podrobovány stejnému typu kontrol. Za tím účelem by měly být použity směrnice pro kontrolu doporučené EHK OSN, které jsou v souladu s příslušnými doporučeními OECD. Pro kontroly ve fázi maloobchodního prodeje by však měla být stanovena zvláštní opatření.
(19)
Měla by být přijata ustanovení týkající se uznávání organizací producentů, pokud jde o produkty, u nichž o to požádaly. Pokud se uznání vyžaduje pouze pro produkty určené ke zpracování, je třeba zajistit, aby dané produkty byly skutečně dodávány ke zpracování.
(20)
Ve snaze napomoci dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny a zajistit, aby organizace producentů mohly provádět svou činnost trvale udržitelným a účinným způsobem, je třeba, aby organizace producentů byly co nejstabilnější. Členství producenta v organizaci producentů by proto mělo trvat po určité minimální období. Členské státy by měly mít možnost stanovit lhůty pro vystoupení z organizace a data, k nimž vystoupení nabývá účinnosti.
(21)
Hlavní a základní činnosti organizace producentů by se měly týkat koncentrace nabídky a uvádění produktů na trh. Organizacím producentů by však mělo být dovoleno zapojit se i do jiných činností, ať už obchodní, nebo neobchodní povahy.
(22)
Spolupráce mezi organizacemi producentů by měla být podporována tím, že bude povoleno, aby ovoce a zelenina nakoupené výhradně od jiné uznané organizace producentů nebyly při uvádění na trh započítávány do kalkulací pro účely hlavní činnosti, ani činností ostatních. V případě organizace producentů, která je uznána pro produkt, u kterého je vyžadováno poskytnutí technických prostředků, by mělo být možno poskytnout tyto prostředky prostřednictvím jejích členů, dceřiného podniku nebo formou svěření činnosti vnějším subjektům.
(23)
Organizace producentů mohou mít podíl v dceřiných podnicích, které pomáhají zvyšovat přidanou hodnotu produkce jejich členů. Měla by být stanovena pravidla pro výpočet hodnoty takové produkce uváděné na trh. Hlavní činnosti takových dceřiných podniků by měly být po uplynutí přechodného období určeného pro přizpůsobení shodné s činnostmi dané organizace producentů.
(24)
Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro uznávání a fungování sdružení organizací producentů, nadnárodních organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů podle nařízení (ES) č. 1234/2007. V zájmu souladu by tato pravidla měla v maximální možné míře odrážet pravidla stanovená pro organizace producentů.
(25)
K usnadnění koncentrace nabídky je třeba podporovat fúze stávajících organizací producentů za účelem vzniku nových organizací a stanovit pravidla pro spojení operačních programů sloučených organizací.
(26)
Při dodržování zásad, podle kterých musí být organizace producentů založena z vlastní iniciativy producentů a kontrolována producenty, je třeba ponechat na členských státech, aby stanovily podmínky pro přijímání dalších fyzických nebo právnických osob za členy organizace producentů nebo sdružení organizací producentů.
(27)
S cílem zajistit, aby organizace producentů skutečně reprezentovaly minimální počet producentů, by členské státy měly přijmout opatření zajišťující, aby menšina členů, na které může připadat převážný objem produkce dané organizace producentů, neoprávněně neovládala její řízení a činnost.
(28)
V zájmu zohlednění odlišných okolností produkce a uvádění na trh v Unii by členské státy měly stanovit určité podmínky pro udělení předběžného uznání seskupením producentů, která předloží plán uznání.
(29)
Ve snaze podpořit zakládání stabilních organizací producentů schopných trvale přispívat k dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny by se mělo předběžné uznání udělovat jen těm seskupením producentů, která jsou prokazatelně schopná ve stanovené lhůtě splnit všechny podmínky uznání.
(30)
Je třeba stanovit, které informace musí seskupení producentů uvést v plánu uznání. Aby seskupení producentů mohla lépe splnit podmínky uznání, je třeba povolit změny plánů uznání. Za tímto účelem je třeba umožnit členským státům, aby mohly od seskupení producentů žádat přijetí opravných opatření, která zajistí provedení jejich plánu.
(31)
Seskupení producentů může podmínky uznání splnit ještě před dokončením plánu uznání. Mělo by být přijato ustanovení umožňující těmto seskupením předkládat žádosti o uznání zároveň s návrhy operačních programů. V zájmu důslednosti musí udělení tohoto uznání seskupení producentů znamenat ukončení jeho plánu uznání a rovněž je třeba zastavit poskytování podpory. Vzhledem k víceletému financování investic by však ty investice, na které může být poskytnuta podpora, mělo být možno převést na operační programy.
(32)
K usnadnění řádného uplatňování režimu podpor na pokrytí nákladů na vytvoření seskupení producentů a na jejich administrativní činnost by tato podpora měla být poskytována v paušální výši. Pro tuto paušální podporu je třeba stanovit strop, aby byla dodržena rozpočtová omezení. Kromě toho by měl být tento strop přizpůsoben hodnotě produkce seskupení producentů uvedené na trh, aby byly zohledněny odlišné finanční potřeby různě velkých seskupení producentů.
(33)
V zájmu důslednosti a bezproblémového přechodu na status uznaného seskupení producentů je třeba, aby se na seskupení producentů vztahovala stejná pravidla, jaká platí pro hlavní činnosti organizací producentů a pro hodnotu produkce jimi uváděné na trh.
(34)
Aby bylo možné vzít v úvahu finanční potřeby nových seskupení producentů a zajistit řádné uplatňování režimu podpor v případě fúzí, mělo by být umožněno poskytnout podporu seskupením producentů vzniklých fúzí.
(35)
Pro snadnější využívání režimu podpor u operačních programů by měla být jasně definována produkce organizací producentů uvedená na trh, včetně specifikace toho, jaké produkty mohou být zohledněny, a fáze uvádění na trh, v níž se má vypočítávat hodnota produkce. Pro účely kontroly a v zájmu zjednodušení je vhodné pro výpočet hodnoty ovoce a zeleniny určených ke zpracování použít paušální sazbu, která by představovala hodnotu základního produktu, konkrétně ovoce a zeleniny určených ke zpracování, a odpovídala činnostem, které nepředstavují skutečné zpracovatelské činnosti. Vzhledem k tomu, že množství ovoce a zeleniny potřebné pro výrobu výrobků z ovoce a zeleniny se podle skupin produktů výrazně liší, měly by být tyto rozdíly při použití paušálních sazeb zohledněny. V případě ovoce a zeleniny určených ke zpracování, které jsou zpracovány na zpracované aromatické byliny a mletou papriku, je také vhodné zavést paušální sazbu pro výpočet hodnoty ovoce a zeleniny určených ke zpracování, která by představovala pouze hodnotu základního produktu. V případě ročních výkyvů nebo nedostatečných údajů by rovněž měly být umožněny doplňkové způsoby výpočtu produkce uvedené na trh. Aby nedocházelo ke zneužívání režimu, nemělo by organizacím producentů být obecně povoleno během trvání programu měnit metodiku pro stanovení referenčních období.
(36)
Aby byl zajištěn plynulý přechod na nový způsob výpočtu hodnoty produkce u ovoce a zeleniny uvedených na trh a určených ke zpracování, neměly by se nové metody výpočtu vztahovat na operační programy schválené do 20. ledna 2010, aniž by tím však byla dotčena možnost změnit tyto operační programy v souladu s články 65 a 66 nařízení (ES) č. 1580/2007. Ze stejného důvodu by pro referenční období operačních programů schválených po tomto datu měla být hodnota produkce uváděné na trh vypočtena podle nových pravidel.
(37)
K zajištění správného využívání podpor je třeba stanovit pravidla pro řízení provozních fondů a finančních příspěvků členů; při tom je třeba umožnit co největší míru pružnosti za podmínky, že všichni producenti mohou využívat výhod provozního fondu a mohou se demokraticky podílet na rozhodování o jeho čerpání.
(38)
Je třeba stanovit předpisy stanovující rozsah a strukturu vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy a vnitrostátní rámec pro environmentální opatření. Cílem je optimalizovat přidělování finančních prostředků a zlepšovat kvalitu strategie.
(39)
Aby mohly příslušné orgány přiměřeně vyhodnotit informace, opatření a činnosti, které by se měly zahrnout do programů nebo by se z nich měly vyloučit, měly by být stanoveny postupy pro předkládání a schvalování operačních programů, a to včetně lhůt. Vzhledem k tomu, že jsou programy řízeny na ročním základě, mělo by být stanoveno, aby programy, které nejsou schváleny do určitého data, byly o jeden rok odloženy.
(40)
Měl by existovat postup pro každoroční změny operačních programů na následující rok, který by umožňoval jejich úpravu s ohledem na jakékoli nové podmínky, jež nebylo možné předvídat, když byly programy předkládány. Kromě toho by mělo být možné měnit opatření a částky provozních fondů během každého roku, v němž se program provádí. V zájmu zachování všeobecných cílů schválených programů by všechny tyto změny měly podléhat určitým omezením a podmínkám, které určí členské státy a které budou zahrnovat povinné oznamování změn příslušným orgánům.
(41)
Z důvodů finančního zabezpečení a právní jistoty by měl být vypracován seznam operací a výdajů, které případně nespadají pod operační programy.
(42)
Aby se zabránilo neoprávněnému obohacení soukromého subjektu, který během doby čerpání investice přerušil své svazky s organizací, měla by být pro případy investic do jednotlivých podniků stanovena opatření, která organizaci umožní získat zpět zbytkovou hodnotu investice, bez ohledu na to, zda takovou investici vlastní člen nebo organizace.
(43)
Pro zajištění správného uplatňování režimu podpory je třeba stanovit informace, které mají být uvedeny v žádostech o podporu, jakož i postupy pro vyplácení podpor. Aby se zamezilo obtížím v peněžním toku, měly by mít organizace producentů k dispozici systém záloh na platby doprovázený odpovídajícími jistotami. Z podobných důvodů by měl být k dispozici i alternativní systém pro náhradu již vynaložených výdajů.
(44)
Produkce ovoce a zeleniny je nepředvídatelná a tyto produkty rychle podléhají zkáze. I nepříliš velké přebytky na trhu mohou trh výrazně narušit. Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro rozsah a uplatňování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007. Tato pravidla by měla být v maximální možné míře pružná a rychle použitelná v případě krizí, a proto by měla umožňovat, aby rozhodnutí mohly přijímat samy členské státy a organizace producentů. Pravidla by nicméně měla zabránit zneužívání a měla by stanovit limity pro používání určitých opatření, a to i ve finanční rovině. Zároveň by měla zajistit, aby byly řádně dodržovány všechny rostlinolékařské a environmentální požadavky.
(45)
Pokud jde o stahování produktů z trhu, je třeba přijmout prováděcí pravidla, která zohlední případnou důležitost uvedeného opatření. Zejména je třeba vymezit pravidla týkající se režimu zvýšené podpory u ovoce a zeleniny stahovaných z trhu, jež jsou bezplatně rozdělovány dobročinnými organizacemi a některými dalšími zařízeními a institucemi jako humanitární pomoc. V zájmu usnadnění bezplatného rozdělování je vhodné umožnit charitativním organizacím a institucím, aby požadovaly od konečného příjemce produktů stažených z trhu symbolický příspěvek v případě, že uvedené produkty prošly zpracováním. Kromě toho by měla být stanovena maximální míra podpory na stažení z trhu, která zajistí, aby se tento postup neujal při odbytu produktů jako stálá alternativa k jejich uvedení na trh. V případě produktů, pro něž byla v příloze V nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (3) stanovena maximální míra pro vyrovnávací platby Unie za stažení z trhu, je v této souvislosti vhodné pokračovat v uplatňování této míry, která bude do určité míry zvyšována s ohledem na to, že tato stažení jsou nyní spolufinancována. V případě jiných produktů, u nichž se doposud neprojevilo riziko nadměrného stahování z trhu, je vhodné umožnit členským státům, aby stanovily maximální míru podpory. Ve všech případech je však z podobných důvodů vhodné stanovit kvantitativní limit pro stahování z trhu na produkt a organizaci producentů.
(46)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se vnitrostátní finanční podpory, kterou mohou členské státy přiznat v regionech Unie, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký, a zároveň takový nízký stupeň organizovanosti definovat. Je třeba stanovit postupy schvalování této vnitrostátní podpory, jakož i postup pro schvalování a výši náhrady této podpory Unií, stejně jako pro část náhrady. Uvedené postupy by měly vycházet z postupů uplatňovaných v současnosti.
(47)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla, a to zejména procesní ustanovení, upravující podmínky, za kterých mohou být pravidla vydaná organizacemi producentů nebo sdruženími těchto organizací v odvětví ovoce a zeleniny rozšířena na všechny producenty usazené v určité hospodářské oblasti. Pokud je ovoce prodáváno na stromě, mělo by též být vyjasněno, která pravidla se mají rozšířit na producenty a která na odběratele.
(48)
V zájmu zlepšení dohledu nad dovozem jablek a zajištění toho, aby v relativně krátkém čase nedocházelo bez povšimnutí ke značnému zvýšení dovozu jablek, byl v roce 2006 zaveden přechodný režim dovozních licencí pro jablka kódu kombinované nomenklatury (kódu KN) 0808 10 80. V mezidobí byly vyvinuty nové a přesné způsoby dohledu nad dovozem jablek, které jsou pro obchodníky méně náročné než stávající režim licencí. Z toho důvodu by povinnost předkládat dovozní licence pro jablka kódu KN 0808 10 80 měla v krátké době přestat platit.
(49)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se režimu vstupní ceny pro ovoce a zeleninu. Skutečnost, že se většina dotčeného ovoce a zeleniny podléhajících zkáze dodává formou komisního prodeje, působí zvláštní potíže při stanovení hodnoty těchto produktů. Je třeba stanovit možné metody výpočtu vstupní ceny, na jejímž základě se dovážené produkty zařazují do společného celního sazebníku. Zejména je třeba zavést standardní dovozní hodnoty na základě váženého průměru průměrných cen za produkty a je také třeba přijmout zvláštní ustanovení pro případy, kdy nejsou pro produkty určitého původu k dispozici žádné ceny. Je třeba stanovit složení jistoty za určitých okolností, aby bylo zajištěno, že je tento systém uplatňován správně.
(50)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se dovozního cla, které lze ukládat na určité produkty vedle cla stanoveného ve společném celním sazebníku. Toto dodatečné clo lze ukládat tehdy, jestliže dovážené objemy dotčených produktů převyšují spouštěcí úroveň určenou pro jednotlivý produkt a období uplatnění. Zboží dopravované do Unie je od dodatečného cla osvobozeno, proto je pro toto zboží třeba přijmout zvláštní ustanovení.
(51)
Je třeba přijmout ustanovení o přiměřeném monitorování a hodnocení probíhajících programů a režimů pro účely posuzování jejich účelnosti a účinnosti organizacemi producentů i členskými státy.
(52)
Je třeba přijmout ustanovení týkající se druhu, formátu a způsobu oznamování, která jsou nezbytná k provedení tohoto nařízení. Tato ustanovení by se měla týkat jak oznámení, která předkládají producenti a organizace producentů členským státům, tak oznámení, která předkládají členské státy Komisi, jakož i důsledků plynoucích z opožděných nebo nesprávných oznámení.
(53)
Je třeba zavést opatření ke kontrolám nezbytným pro zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i příslušné sankce platné v případě zjištěných nesrovnalostí. Uvedená opatření by měla zahrnovat jak konkrétní kontroly a sankce stanovené na úrovni Unie, tak i dodatečné vnitrostátní kontroly a sankce. Kontroly a sankce by měly být odrazující, účinné a přiměřené. Je třeba stanovit pravidla pro řešení případů zjevných omylů a případů vyšší moci, jakož i pro případ jiných výjimečných okolností, aby se zajistilo spravedlivé zacházení s producenty. Měla by být stanovena pravidla pro případ záměrně vytvořených situací, aby se vyloučila možnost těžit z nich jakékoli výhody.
(54)
Je třeba přijmout ustanovení, která by umožnila pokračování hladkého přechodu z dřívějšího režimu stanoveného v nařízení (ES) č. 2200/96, v nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (4) a v nařízení Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů (5), na nový režim stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1182/2007 ze dne 26. září 2007, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro odvětví ovoce a zeleniny a kterým se mění směrnice 2001/112/ES a 2001/113/ES a nařízení (EHS) č. 827/68, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 318/2006 a ruší nařízení (ES) č. 2202/96 (6), a dále v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v nařízení (ES) č. 1580/2007 a dále v tomto nařízení a provádění přechodných pravidel stanovených v článku 203a nařízení (ES) č. 1234/2007.
(55)
Aby se omezily účinky zrušení režimu dovozních licencí pro jablka na obchodní toky, měl by článek 134 nařízení (ES) č. 1580/2007 platit nadále až do 31. srpna 2011.
(56)
Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti a používání pojmů
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.
Hlavy II a III tohoto nařízení se však použijí pouze na produkty odvětví ovoce a zeleniny uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007 a na produkty určené výhradně ke zpracování.
2. Pojmy používané v nařízení (ES) č. 1234/2007 mají shodný význam, jsou-li použity v tomto nařízení, nestanoví-li toto nařízení jinak.
Článek 2
Hospodářské roky
Hospodářské roky pro ovoce a zeleninu a výrobky z ovoce a zeleniny trvají od 1. ledna do 31. prosince.
HLAVA II
TŘÍDĚNÍ PRODUKTŮ
KAPITOLA I
Obecná pravidla
Článek 3
Obchodní normy; držitelé
1. Požadavky čl. 113a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 platí jako všeobecná obchodní norma. Podrobnosti všeobecné obchodní normy jsou stanoveny v části A přílohy I tohoto nařízení.
Ovoce a zelenina, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, musí splňovat všeobecnou obchodní normu. Avšak v případech, kdy je držitel schopen prokázat, že produkty splňují platné normy přijaté Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů (EHK/OSN), považují se produkty za produkty splňující všeobecnou obchodní normu.
2. Zvláštní obchodní normy, na které odkazuje čl. 113 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, jsou stanoveny v části B přílohy I tohoto nařízení pro tyto produkty:
a)
jablka;
b)
citrusové plody;
c)
kiwi;
d)
salát, endivii kadeřavou letní a endivii zimní;
e)
broskve a nektarinky;
f)
hrušky;
g)
jahody;
h)
papriku zeleninovou;
i)
stolní hrozny révy vinné;
j)
rajčata.
3. Pro účely čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se „držitelem“ rozumí fyzická či právnická osoba, která fyzicky vlastní dotčené produkty.
Článek 4
Výjimky a osvobození z použití obchodních norem
1. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem nevyžaduje u těchto produktů:
a)
za předpokladu, že produkty jsou zřetelně označeny nápisem „určeno ke zpracování“ nebo „k použití jako krmivo pro zvířata“ nebo jiným rovnocenným nápisem, u produktů:
i)
určených k průmyslovému zpracování či
ii)
určených k použití jako krmivo pro zvířata či jinému nepotravinářskému využití;
b)
produktů postoupených producentem v jeho podniku spotřebiteli pro jeho osobní spotřebu;
c)
produktů uznaných za produkty určité oblasti, které se prodávají v maloobchodním prodeji v této oblasti k uspokojení zavedené tradiční místní spotřeby, na základě rozhodnutí Komise přijatého na žádost členského státu postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007;
d)
produktů, které byly okrájeny či nařezány, a jsou tak „vhodné k přímému požití“ či „použití v kuchyni“;
e)
produktů uváděných na trh po naklíčení semen rostlin jako jedlé klíčky zatříděné do ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 1 písm. i) a části IX přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem v rámci dané pěstitelské oblasti nevztahuje na tyto produkty:
a)
produkty prodávané nebo dodávané pěstitelem do obalových úpraven a balíren nebo do skladovacích zařízení nebo zasílané do těchto zařízení z jeho podniku a
b)
produkty zasílané ze skladovacích zařízení do obalových úpraven a balíren.
3. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy osvobodit od povinnosti dodržovat zvláštní obchodní normy produkty nabízené k maloobchodnímu prodeji spotřebitelům pro jejich osobní spotřebu a označené nápisem „produkt určený ke zpracování“ nebo jakýmkoliv jiným rovnocenným nápisem a určené ke zpracování jinému než uvedenému v odst. 1 písm. a) bodu i) tohoto článku.
4. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy osvobodit od povinnosti dodržovat obchodní normy produkty prodávané přímo producentem konečnému spotřebiteli pro osobní spotřebu na trzích vyhrazených pouze pro producenty v dané pěstitelské oblasti vymezené členskými státy.
5. Pokud jde o zvláštní obchodní normy, může odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 ovoce a zelenina nezařazené do výběrové jakosti ve fázích následujících po odeslání vykazovat mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí a lehké poškození vyplývající z jejich vývoje a náchylnosti ke zkáze.
6. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení všeobecné obchodní normy nevyžaduje u těchto produktů:
a)
nepěstovaných hub kódu KN 0709 59;
b)
kaparů kódu KN 0709 90 40;
c)
hořkých mandlí kódu KN 0802 11 10;
d)
mandlí bez skořápky kódu KN 0802 12;
e)
lískových ořechů bez skořápky kódu KN 0802 22;
f)
vlašských ořechů bez skořápky kódu KN 0802 32;
g)
piniových oříšků kódu KN 0802 90 50;
h)
pistácií kódu KN 0802 50 00;
i)
makadamia ořechů kódu KN 0802 60 00;
j)
pekanových ořechů kódu KN 0802 90 20;
k)
ostatních ořechů kódu KN 0802 90 85;
l)
sušených banánů plantejnů kódu 0803 00 90;
m)
sušených citrusových plodů kódu 0805;
n)
směsí z tropických ořechů kódu KN 0813 50 31;
o)
směsí z ostatních ořechů kódu KN 0813 50 39;
p)
šafránu kódu KN 0910 20.
7. U produktů, na něž se vztahuje odst. 1 písm. a) a odstavec 2, je nutno příslušnému orgánu členského státu prokázat, že dané produkty splňují stanovené podmínky, zejména pokud jde o jejich zamýšlené použití.
Článek 5
Údaje pro označování
1. Údaje pro označování vyžadované v této kapitole musí být uvedeny čitelně a viditelně na jedné straně obalu, a to tak, že jsou nesmazatelně vytištěny přímo na obalu nebo na štítku, který tvoří nedílnou součást obalu nebo je k obalu připevněn.
2. U přepravovaného volně loženého zboží nakládaného přímo na dopravní prostředek se údaje stanovené v odstavci 1 uvádějí v průvodním dokladu ke zboží nebo na vývěsce viditelně umístěné uvnitř dopravního prostředku.
3. V případě smluv uzavřených na dálku ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES (7) vyžaduje dodržování obchodních norem, aby údaje byly k dispozici před dokončením nákupu.
4. Faktury a průvodní doklady, s výjimkou faktury pro spotřebitele, uvádějí název a zemi původu produktů a případně jakost, odrůdu či tržní druh, požaduje-li to zvláštní obchodní norma, či skutečnost, že jsou určeny ke zpracování.
Článek 6
Údaje pro označování na maloobchodní úrovni
1. Na maloobchodní úrovni musí být údaje pro označování vyžadované v této kapitole čitelné a viditelné. Produkty smějí být nabízeny k prodeji, pokud maloobchodní prodejce vystaví v těsné blízkosti zboží zřetelné a čitelné údaje uvádějící zemi původu a případně jakost a odrůdu či tržní druh takovým způsobem, který neuvádí spotřebitele v omyl.
2. U produktů nabízených jako balené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES (8) musí být kromě údajů stanovených obchodními normami vyznačena i čistá hmotnost. V případě produktů prodávaných na kusy se však uvedení čisté hmotnosti nevyžaduje, pokud je počet jednotek zvnějšku jasně viditelný a snadno spočitatelný, nebo pokud je tento počet uveden na etiketě.
Článek 7
Směsi
1. Uvádění balíčků o čisté hmotnosti nepřesahující 5 kg, které obsahují směsi různých druhů ovoce a zeleniny, na trh se povoluje za předpokladu, že:
a)
produkty jsou jednotné jakosti a každý dotčený produkt splňuje příslušnou zvláštní obchodní normu, nebo všeobecnou obchodní normu, pokud pro konkrétní produkt neexistuje zvláštní obchodní norma;
b)
balení je náležitě označeno v souladu s touto kapitolou a
c)
směs není takové povahy, aby uvedla spotřebitele v omyl.
2. Požadavky odst. 1 písm. a) neplatí pro produkty obsažené ve směsi, které nejsou produkty odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Pokud ovoce a zelenina ve směsi pochází z více členských států nebo ze třetí země, mohou být názvy zemí původu nahrazeny podle potřeby jedním z následujících označení:
a)
„směs ovoce a zeleniny z EU“;
b)
„směs ovoce a zeleniny nepocházející z EU“;
c)
„směs ovoce a zeleniny pocházející z EU i mimo EU“.
KAPITOLA II
Kontroly dodržování obchodních norem
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 8
Oblast působnosti
Tato kapitola stanoví pravidla pro kontroly shody, kterými se rozumí kontroly prováděné u ovoce a zeleniny ve všech fázích uvádění na trh za účelem ověření, že splňují obchodní normy a jiná ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 9
Koordinační orgány a kontrolní subjekty
1. Každý členský stát určí:
a)
jeden příslušný orgán odpovědný za koordinaci a kontakty v oblastech, na které se vztahuje tato kapitola (dále jen „koordinační orgán“), a
b)
kontrolní subjekt nebo subjekty odpovědné za uplatňování této kapitoly (dále jen „kontrolní subjekty“).
Koordinační orgány a kontrolní subjekty, na které odkazuje první pododstavec, mohou být veřejné či soukromé. Členské státy jsou však za ně odpovědné v obou případech.
2. Členské státy oznámí Komisi:
a)
název a poštovní a elektronickou adresu koordinačního orgánu, který určily podle odst. 1 písm. a);
b)
název a poštovní a elektronickou adresu kontrolních subjektů, které určily podle odst. 1 písm. b), a
c)
přesný popis příslušných oblastí činnosti kontrolních subjektů, které určily.
3. Koordinačním orgánem může být kontrolní subjekt nebo jeden z kontrolních subjektů nebo jakýkoli jiný subjekt určený podle odstavce 1.
4. Komise způsobem, který uzná za vhodný, zpřístupní veřejnosti seznam koordinačních orgánů určených členskými státy.
Článek 10
Databáze obchodníků
1. Členské státy zřídí databázi obchodníků s ovocem a zeleninou, v níž budou za podmínek stanovených v tomto článku uvedeni obchodníci, kteří uvádějí na trh ovoce a zeleninu, pro něž byly stanoveny normy podle článku 113 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Členské státy mohou pro tento účel použít jakoukoliv jinou databázi či databáze, které k tomuto účelu již zřídily.
2. Pro účely tohoto nařízení se výrazem „obchodník“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba:
a)
v jejímž držení je ovoce a zelenina, na něž se vztahují obchodní normy, za účelem:
i)
jejich vystavení nebo nabízení k prodeji,
ii)
jejich prodeje nebo
iii)
jejich jakéhokoli jiného uvedení na trh nebo
b)
která skutečně vykonává jakoukoliv z činností uvedených v písmenu a) v souvislosti s ovocem a zeleninou, na něž se vztahují obchodní normy.
K činnostem uvedeným v prvním pododstavci písm. a) patří:
a)
prodej na dálku po internetu či jiným způsobem;
b)
uvedené činnosti, které fyzická či právnická osoba vykonává svým jménem nebo jménem třetí strany, a
c)
uvedené činnosti vykonávané v Unii a/nebo vývozem do třetích zemí a/nebo dovozem ze třetích zemí.
3. Členské státy stanoví podmínky, za nichž jsou následující obchodníci zařazeni či nezařazeni do databáze:
a)
obchodníci, na jejichž činnost se nevztahuje povinnost dodržovat obchodní normy podle článku 4, a
b)
fyzické nebo právnické osoby, jejichž činnosti v odvětví ovoce a zeleniny jsou omezeny buď na přepravu zboží, nebo na prodej na maloobchodní úrovni.
4. Je-li databáze složena z několika různých částí, koordinační orgán zajistí, aby databáze, její části a jejich aktualizace byly jednotné. Aktualizace databáze se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.
5. Databáze obsahuje tyto údaje týkající se jednotlivých obchodníků:
a)
registrační číslo, jméno a adresu;
b)
údaje potřebné pro jejich zařazení do jedné z kategorií rizika uvedených v čl. 11 odst. 2, zejména pozici v tržním řetězci a údaje o významu podniku;
c)
údaje o zjištěních při předchozích kontrolách jednotlivých obchodníků;
d)
veškeré další údaje, které jsou považovány za nezbytné pro účely kontroly, jako např. informace o tom, zda v souvislosti s dodržováním obchodních norem existuje systém zajištění jakosti či systém vlastní kontroly.
Aktualizace databáze se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.
6. Obchodníci musí poskytovat údaje, které členské státy považují za nezbytné pro zřízení a aktualizaci databáze. Členské státy stanoví podmínky, podle nichž se v databázi uvádějí obchodníci, kteří nejsou usazeni na jejich území, ale provádějí na něm obchodní činnost.
Oddíl 2
Kontroly shody prováděné členskými státy
Článek 11
Kontroly shody
1. Členské státy zabezpečí výběrové a přiměřeně časté provádění kontrol shody na základě analýzy rizik, aby bylo zajištěno dodržování obchodních norem a jiných ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.
Ke kritériím pro posouzení rizik patří i existence osvědčení o shodě, na které odkazuje článek 14, vydaného příslušným orgánem třetí země, jejíž kontroly shody byly schváleny podle článku 15. Existence takového osvědčení se považuje za faktor snižující riziko nedodržování norem.
Kritéria pro posouzení rizik mohou zahrnovat i:
a)
charakter produktu, období produkce, cenu produktu, počasí, postupy balení a manipulace, podmínky skladování, zemi původu, způsob přepravy nebo objem šarže;
b)
velikost podniků obchodníků, jejich pozici v tržním řetězci, objem či hodnotu produktů, které uvádějí na trh, sortiment produktů, oblast dodávky či druh vykonávané podnikatelské činnosti, jako např. skladování, třídění, balení či prodej;
c)
zjištění při předchozích kontrolách, včetně počtu a druhu zjištěných nedostatků, obvyklou kvalitu produktů uváděných na trh, úroveň používaného technického vybavení;
d)
spolehlivost obchodníkova systému zajištění jakosti či systému vlastní kontroly týkajícího se dodržování obchodních norem;
e)
místo, kde kontrola probíhá, zejména pokud se jedná o místo prvního vstupu do Unie, nebo místo, kde jsou produkty baleny a nakládány;
f)
jakékoliv další informace, které by mohly poukazovat na riziko nedodržování norem.
2. Analýza rizik je založena na informacích uvedených v databázi obchodníků, na kterou odkazuje článek 10, a zařadí obchodníky do kategorií rizika.
Členské státy předem stanoví:
a)
kritéria pro hodnocení rizika nedodržování norem u šarží;
b)
na základě analýzy rizik pro každou kategorii minimální podíl obchodníků či šarží a/nebo množství, u nichž budou provedeny kontroly shody.
Členské státy se mohou na základě analýzy rizik rozhodnout, že nebudou provádět výběrové kontroly u produktů, na něž se nevztahují zvláštní obchodní normy.
3. Pokud jsou při kontrolách zjištěny závažné nesrovnalosti, zvýší členské státy četnost kontrol u dotčených obchodníků, produktů, původu či jiných kritérií.
4. Obchodníci kontrolním subjektům poskytnou všechny údaje, které tyto subjekty považují za nezbytné pro organizaci a provedení kontrol shody.
Článek 12
Schválení obchodníci
1. Členské státy mohou povolit obchodníkům, kteří jsou zařazeni do kategorie nejnižšího rizika a poskytují zvláštní záruky dodržování obchodních norem, aby ve fázi odesílání umístili na každé balení štítek, jehož vzor je uveden v příloze II, a/nebo podepsali osvědčení o shodě podle článku 14.
2. Povolení se uděluje na dobu alespoň jednoho roku.
3. Obchodníci, kteří této možnosti využijí:
a)
zaměstnávají pracovníky kontroly, kteří prošli školením schváleným členským státem;
b)
mají vhodné zařízení pro přípravu a obalovou úpravu produktů;
c)
se zaváží k provádění kontroly shody odesílaného zboží a vedou rejstřík o všech provedených kontrolách.
4. Pokud schválený obchodník již nesplňuje požadavky pro povolení, členský stát mu povolení odejme.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou schválení obchodníci až do vyčerpání zásob i nadále používat vzory, které byly k 30. červnu 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1580/2007.
Povolení vydaná obchodníkům před 1. červencem 2009 i nadále platí pro období, pro které byla vydána.
Článek 13
Přijetí prohlášení celními orgány
1. Celní orgány mohou přijmout vývozní celní prohlášení a/nebo prohlášení o propuštění do volného oběhu u produktů, na něž se vztahují zvláštní obchodní normy, pouze pokud:
a)
je ke zboží přiloženo osvědčení o shodě nebo
b)
příslušný kontrolní subjekt uvědomil celní orgán, že pro dotčené šarže bylo vydáno osvědčení o shodě, nebo
c)
příslušný kontrolní subjekt informoval celní orgán, že pro dotčené šarže nevydal osvědčení o shodě, protože tyto šarže nemusí být s ohledem na posouzení rizik uvedené v čl. 11 odst. 1 kontrolovány.
Tímto nejsou dotčeny kontroly shody, které členské státy mohou provést podle článku 11.
2. Odstavec 1 platí rovněž pro produkty, na něž se vztahuje všeobecná obchodní norma uvedená v části A přílohy I, a pro produkty uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a), pokud to dotčený členský stát považuje za nutné s ohledem na analýzu rizik uvedenou v čl. 11 odst. 1.
Článek 14
Osvědčení o shodě
1. Osvědčení o shodě (dále jen „osvědčení“) může vydat příslušný orgán pro účely potvrzení, že dotčené produkty splňují příslušnou obchodní normu. Osvědčení používané příslušnými orgány v Unii je stanoveno v příloze III.
Třetí země, na které odkazuje čl. 15 odst. 4, mohou namísto osvědčení vydaných příslušnými orgány v Unii použít vlastní osvědčení za předpokladu, že tato osvědčení obsahují alespoň údaje rovnocenné osvědčení Unie. Komise zpřístupní vzory takových osvědčení třetích zemí způsobem, jenž uzná za vhodný.
2. Osvědčení mohou být vydána buď v tištěné podobě s vlastnoručním podpisem, nebo v ověřené elektronické podobě s elektronickým podpisem.
3. Každé osvědčení je opatřeno razítkem příslušného orgánu a podepsáno osobou k tomu zmocněnou či osobami k tomu zmocněnými.
4. Osvědčení se vydávají alespoň v jednom z úředních jazyků Unie.
5. Na každém osvědčení je uvedeno identifikační pořadové číslo. Příslušný orgán si ponechává jednu kopii každého vydaného osvědčení.
6. Aniž je dotčen odst. 1 první pododstavec, mohou členské státy až do vyčerpání zásob i nadále používat osvědčení, která byla k 30. červnu 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1580/2007.
Oddíl 3
Kontroly shody prováděné třetími zeměmi
Článek 15
Schválení kontrol shody prováděných třetími zeměmi před dovozem do Unie
1. Na žádost třetí země může Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 schválit kontroly shody se zvláštními obchodními normami prováděné touto třetí zemí před dovozem do Unie.
2. Schválení podle odstavce 1 mohou získat třetí země, ve kterých jsou pro produkty vyvážené do Unie dodržovány obchodní normy Unie, nebo alespoň rovnocenné normy.
Ve schválení se uvádí úřední orgán třetí země, který je odpovědný za provádění kontrol podle odstavce 1. Tento orgán je odpovědný za udržování kontaktů s Unií. Ve schválení se rovněž uvádí, které kontrolní subjekty třetí země jsou pověřeny náležitým prováděním kontrol.
Schválení může platit pouze pro produkty pocházející z dotčené třetí země a může být omezeno na některé produkty.
3. Kontrolní subjekty třetí země jsou úředními subjekty nebo subjekty úředně uznanými orgánem uvedeným v odstavci 2, které skýtají dostatečné záruky a mají k dispozici potřebné zaměstnance, vybavení a prostory pro provádění kontrol podle metod uvedených v čl. 17 odst. 1 nebo podle rovnocenných metod.
4. Třetí země, jejichž kontroly shody byly schváleny podle tohoto článku, a dotčené produkty jsou uvedeny v příloze IV.
Komise zpřístupní údaje o dotčených úředních orgánech a kontrolních subjektech způsobem, jenž uzná za vhodný.
Článek 16
Pozastavení schválení kontrol shody
Komise může schválení kontrol shody pozastavit, zjistí-li, že u významné části šarží nebo množství neodpovídá zboží údajům zapsaným v osvědčeních o shodě vydaných kontrolními subjekty třetí země.
Oddíl 4
Kontrolní metody
Článek 17
Kontrolní metody
1. Kontroly shody podle této kapitoly se s výjimkou kontrol v místě maloobchodního prodeje konečnému spotřebiteli provádějí v souladu s kontrolními metodami stanovenými v příloze V, pokud toto nařízení nestanoví jinak.
Pro kontrolu shody v místě maloobchodního prodeje konečnému spotřebiteli stanoví členské státy zvláštní opatření.
2. Zjistí-li se při kontrole, že zboží je v souladu s obchodními normami, může kontrolní subjekt vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.
3. Není-li zboží v souladu s normami, vydá kontrolní subjekt protokol o nedodržení norem, určený obchodníkovi nebo jeho zástupci. Zboží, pro které byl vydán protokol o nedodržení norem, se nemůže převážet bez schválení kontrolního subjektu, který tento protokol vydal. Toto schválení může být podmíněno dodržením podmínek stanovených kontrolním subjektem.
Obchodníci se mohou rozhodnout, že uvedou veškeré zboží nebo jeho část do souladu s normami. Zboží uvedené do souladu s normami se nemůže uvést na trh dříve, než se příslušný kontrolní subjekt vhodným způsobem přesvědčí o tom, že zboží bylo skutečně do souladu s normami uvedeno. Teprve poté, co bylo zboží uvedeno do souladu s normami, může kontrolní subjekt v daném případě pro příslušnou šarži nebo její část vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.
Jestliže kontrolní subjekt vyhoví obchodníkovi, který chce uvést zboží do souladu s normami v jiném členském státě než ve státě, v němž byla provedena kontrola a zjištěno nedodržení norem, oznámí obchodník příslušnému kontrolnímu subjektu v členském státu určení šarži, která nesplňuje normy. Členský stát, který vydá protokol o nedodržení norem, zašle kopii uvedeného protokolu ostatním dotčeným členským státům, včetně členského státu, do kterého směřuje šarže, jež nesplňuje normy.
Pokud u zboží nelze dosáhnout shody, ani je nelze předat k použití jako krmivo či k průmyslovému zpracování, ani k jinému nepotravinářskému využití, může kontrolní subjekt v případě potřeby požádat obchodníky, aby přijali odpovídající opatření a zajistili, aby dotčené produkty nebyly uvedeny na trh.
Obchodníci poskytnou veškeré informace, jež členské státy pokládají za nezbytné pro účely použití tohoto odstavce.
Oddíl 5
Oznámení
Článek 18
Oznámení
1. Členský stát, v němž je zjištěno, že zásilka z jiného členského státu nesplňuje obchodní normy z důvodu závad nebo zhoršení jakosti, které mohly být zjištěny již v okamžiku balení, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi a členským státům, kterých by se to mohlo týkat.
2. Členský stát, v němž bylo zamítnuto propuštění do volného oběhu u šarže zboží ze třetí země z důvodu nedodržení obchodních norem, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi, členským státům, kterých by se to mohlo týkat, a dotčené třetí zemi uvedené v příloze IV.
3. Členské státy oznámí Komisi své předpisy o systémech kontrol a analýzy rizik. Oznámí Komisi veškeré následné změny těchto systémů.
4. Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům souhrnné výsledky kontrol provedených ve všech fázích uvádění na trh v daném roce do 30. června následujícího roku.
5. Oznámení podle odstavců 1 až 4 se uskutečňují způsobem, který určí Komise.
HLAVA III
ORGANIZACE PRODUCENTŮ
KAPITOLA I
Požadavky a uznávání
Oddíl 1
Definice
Článek 19
Definice
1. Pro účely této hlavy:
a)
„producentem“ se rozumí zemědělec podle čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
„členem“ se rozumí producent nebo družstvo producentů, kteří jsou členem organizace producentů nebo sdružení organizací producentů;
c)
„dceřiným podnikem“ se rozumí společnost, v níž má účast jedna nebo více organizací producentů nebo jejich sdružení a která přispívá k dosažení cílů organizace producentů nebo sdružení organizací producentů;
d)
„nadnárodní organizací producentů“ se rozumí každá organizace, v níž se alespoň jeden z podniků producentů nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má daná organizace své sídlo;
e)
„nadnárodním sdružením organizací producentů“ se rozumí každé sdružení organizací producentů, v němž se alespoň jedna ze sdružených organizací nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má dané sdružení své sídlo;
f)
„cílem konvergence“ se rozumí cíl akce určené nejméně rozvinutým členským státům a regionům v souladu s právními předpisy Unie, jimiž se řídí Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013;
g)
„opatřením“ se rozumí:
i)
akce zaměřené na plánování produkce, včetně pořízení stálých aktiv,
ii)
akce zaměřené na zlepšení nebo udržení jakosti produktu, včetně pořízení stálých aktiv,
iii)
akce zaměřené na zlepšení uvádění na trh, včetně pořízení stálých aktiv, a dále propagační a komunikační činnosti mimo ty propagační a komunikační činnosti, jež spadají pod bod vi),
iv)
výzkum a experimentální produkce, včetně pořízení stálých aktiv,
v)
vzdělávací akce mimo ty, které spadají pod bod vi), a akce zaměřené na podporu přístupu k poradenským službám,
vi)
kterýkoli z šesti nástrojů předcházení krizím a jejich řešení vyjmenovaných v čl. 103c odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až f) nařízení (ES) č. 1234/2007,
vii)
environmentální opatření uvedená v čl. 103c odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně pořízení stálých aktiv,
viii)
další akce, včetně pořízení stálých aktiv, mimo ta, která jsou uvedena v bodech i) až iv) a vii) a jež plní jeden nebo více cílů podle čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007;
h)
„akcí“ se rozumí konkrétní činnost nebo nástroj zaměřený na dosažení určitého operativního cíle přispívajícího k jednomu nebo více cílům uvedeným v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007;
i)
„vedlejším produktem“ se rozumí produkt, který vznikne při přípravě výrobku z ovoce nebo zeleniny a který má pozitivní hospodářskou hodnotu, ale není hlavním zamýšleným výsledkem;
j)
„přípravou“ se rozumí přípravné činnosti, jako je čištění, řezání, zbavování slupek a skořápek, odkrajování a sušení ovoce a zeleniny, aniž by se přepracovávaly na výrobky z ovoce a zeleniny;
k)
„mezioborovým základem“ podle čl. 103d odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 se rozumí jedna či více činností uvedených v čl. 123 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007 schválených členským státem a řízených společně organizací producentů nebo sdružením organizací producentů a nejméně jedním jiným subjektem působícím ve zpracování potravin anebo v distribučním řetězci;
l)
„ukazatelem výchozího stavu“ se rozumí libovolný ukazatel odrážející stav nebo trend existující na začátku programového období, který může poskytnout informace užitečné:
i)
při analýze výchozí situace pro účely stanovení vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy nebo operační program,
ii)
jako referenční údaj, na jehož základě se poměřují výsledky a dopad vnitrostátní strategie nebo operačního programu, nebo
iii)
při interpretaci výsledků a dopadu vnitrostátní strategie nebo operačního programu.
2. Na základě svých vnitrostátních právních a správních systémů členské státy stanoví, které právnické osoby na jejich území musí splňovat článek 125b nařízení (ES) č. 1234/2007. Mohou přijmout doplňující předpisy pro uznávání organizací producentů a v případě potřeby přijmout také ustanovení týkající se jasně vymezených složek právnických osob pro účely uplatňování článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007.
Oddíl 2
Požadavky vztahující se na organizace producentů
Článek 20
Dotčené produkty
1. Členské státy uznají organizace producentů podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkt nebo skupinu produktů uvedené v žádosti o uznání, s výhradou všech rozhodnutí přijatých v souladu s čl. 125b odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.
2. Členské státy uznají organizace producentů pro produkt nebo skupinu produktů určené výhradně ke zpracování pouze tehdy, jsou-li organizace producentů schopny zajistit dodávání těchto produktů ke zpracování, a to buď prostřednictvím systému dodavatelských smluv, či jinak.
Článek 21
Minimální počet členů
Při stanovení minimálního počtu členů organizace producentů podle čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy určit, že pokud se organizace žádající o uznání skládá zcela či zčásti z členů, kteří jsou sami právnické osoby či jasně vymezené složky právnických osob složených z producentů, lze minimální počet producentů vypočítat na základě počtu producentů sdružených v rámci těchto jednotlivých právnických osob nebo jasně vymezených složek právnických osob.
Článek 22
Minimální doba členství
1. Minimální doba členství producenta nesmí být kratší než jeden rok.
2. Vystoupení člena z organizace se oznámí organizaci písemně. Členské státy stanoví lhůty pro vystoupení, které nesmějí být delší než šest měsíců, a data, ke kterým vystoupení nabývá účinnosti.
Článek 23
Struktura a činnost organizací producentů
Členské státy zajistí, aby organizace producentů měly k dispozici zaměstnance, infrastrukturu a vybavení nutné ke splnění požadavků uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) a v čl. 125b odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 a k zajištění jejich nezbytného fungování, zejména pokud jde o:
a)
znalost produkce jejich členů;
b)
shromažďování, třídění, skladování a balení produkce jejich členů;
c)
obchodní a rozpočtové řízení a
d)
centralizované účetnictví a fakturační systém.
Článek 24
Hodnota nebo objem tržní produkce
1. Pro účely čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 se hodnota nebo objem tržní produkce vypočte na stejném základě jako hodnota produkce uvedené na trh podle článků 50 a 51 tohoto nařízení.
2. Pokud jeden nebo více členů organizace producentů nemá pro účely odstavce 1 dostatečné historické údaje o produkci uvedené na trh, může se hodnota tržní produkce vypočítat jako průměrná hodnota z jejich tržní produkce za tři roky, během nichž členové dotčené organizace producentů skutečně produkovali ovoce a zeleninu a které předcházely roku, v němž byla žádost o uznání podána.
Článek 25
Poskytnutí technických prostředků
Pro účely čl. 125b odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 se v případě organizace producentů, která je uznána pro produkt vyžadující poskytnutí technických prostředků, má za to, že tato organizace producentů splnila svou povinnost, poskytne-li odpovídající úroveň technických prostředků sama, prostřednictvím svých členů, prostřednictvím dceřiného podniku či formou svěření činností vnějším subjektům.
Článek 26
Hlavní činnost organizací producentů
1. Hlavní činnost organizace producentů se týká koncentrace nabídky a uvádění produktů, které vyprodukují její členové a pro které je uznána, na trh.
2. Organizace producentů může prodávat produkty pocházející od producentů, kteří nejsou jejími členy ani členy sdružení organizací producentů, pokud je pro uvedené produkty uznána a pokud je hospodářská hodnota této činnosti nižší než hodnota její produkce uvedené na trh vypočtená podle článku 50.
3. Za součást činnosti organizace producentů se nepovažuje uvedení na trh u ovoce a zeleniny, které byly přímo koupeny od jiné organizace producentů, a u produktů, pro které není organizace producentů uznána.
4. V případě uplatnění čl. 50 odst. 9 platí odstavec 3 tohoto článku od 1. ledna 2012 obdobně pro dotčené dceřiné podniky.
Článek 27
Svěření činnosti vnějším subjektům
1. K činnostem, jejichž svěření vnějším subjektům mohou členské státy povolit podle článku 125d nařízení (ES) č. 1234/2007, může patřit mimo jiné shromažďování, skladování, balení a uvádění produkce členů organizace producentů na trh.
2. Svěřením některé z činností organizace producentů vnějším subjektům se rozumí, že organizace producentů uzavře obchodní dohodu o zajišťování dotčené činnosti s jiným subjektem, včetně jednoho nebo několika svých členů nebo dceřiného podniku. Organizace producentů však zůstává nadále odpovědná za provádění takové činnosti i za celkovou kontrolu řízení a dohled nad obchodní dohodou o zajišťování uvedené činnosti.
Článek 28
Nadnárodní organizace producentů
1. Sídlo nadnárodní organizace producentů je zřízeno v členském státě, v němž má daná organizace producentů významné podniky či významný počet členů nebo v němž dosahuje významné úrovně produkce uváděné na trh.
2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodní organizace producentů, odpovídá za:
a)
uznání nadnárodní organizace producentů;
b)
schválení operačního programu nadnárodní organizace producentů;
c)
navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí členové, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo, v přiměřené lhůtě veškerou nezbytnou pomoc; a
d)
poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, ostatním členským státům, v nichž se nacházejí členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.
Článek 29
Fúze organizací producentů
1. Pokud dojde k fúzi organizací producentů, nahradí organizace producentů vzniklá fúzí organizace, které fúzi provedly. Nový subjekt převezme práva a povinnosti organizací producentů, které provedly fúzi.
Subjekt vzniklý fúzí může pokračovat v souběžném a odděleném provádění programů až do 1. ledna roku následujícího po fúzi nebo operační programy od okamžiku fúze sloučit. Operační programy se slučují v souladu s články 66 a 67.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce mohou členské státy povolit organizacím producentů, které o to požádají na základě řádně opodstatněných důvodů, aby nadále prováděly oddělené operační programy souběžně až do jejich přirozeného ukončení.
Článek 30
Členové, kteří nejsou producenty
1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata za člena organizace producentů fyzická osoba nebo právnická osoba, která není producentem.
2. Při stanovení podmínek uvedených v odstavci 1 členské státy zajistí především soulad s čl. 122 prvním pododstavcem písm. a) bodem iii) a čl. 125a odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Fyzické nebo právnické osoby uvedené v odstavci 1:
a)
nejsou brány v úvahu pro účely kritérií pro uznání;
b)
nevyužívají přímo opatření financovaná Unií.
Členské státy mohou omezit nebo zrušit právo fyzických nebo právnických osob hlasovat o rozhodnutích týkajících se provozních fondů, a to v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2.
Článek 31
Demokratická kontrola organizací producentů
1. Členské státy přijmou všechna opatření, která považují za nezbytná k tomu, aby se předešlo jakémukoliv zneužití pravomoci nebo vlivu jedním nebo více členy při řízení a fungování organizace producentů, včetně hlasovacích práv.
2. Pokud je organizace producentů jasně vymezenou složkou právnické osoby, mohou členské státy přijmout opatření a omezit či zrušit pravomoci uvedené právnické osoby, pokud jde o změnu, schvalování nebo zamítání rozhodnutí organizace producentů.
Oddíl 3
Sdružení organizací producentů
Článek 32
Pravidla pro organizace producentů platná pro sdružení organizací producentů
Článek 22, čl. 26 odst. 3, články 27 a 31 se použijí obdobně na sdružení organizací producentů. Pokud sdružení organizací producentů provádí prodejní činnost, použije se obdobně čl. 26 odst. 2.
Článek 33
Uznání sdružení organizací producentů
1. Členské státy mohou uznat sdružení organizací producentů podle článku 125c nařízení (ES) č. 1234/2007 pouze pro činnost nebo činnosti týkající se produktu nebo skupiny produktů uvedených v žádosti o uznání.
2. Sdružení organizací producentů může být uznáno podle článku 125c nařízení (ES) č. 1234/2007 a může vykonávat libovolné činnosti organizace producentů i tehdy, jestliže v uvádění dotčených produktů na trh pokračují jeho členové.
Článek 34
Členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů
1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata za člena sdružení organizací producentů fyzická nebo právnická osoba, která není uznanou organizací producentů.
2. Členové uznaného sdružení organizací producentů, kteří nejsou uznanými organizacemi producentů:
a)
nejsou bráni v úvahu pro účely kritérií pro uznání;
b)
nevyužívají přímo opatření financovaná Unií.
Členské státy mohou povolit, omezit nebo zrušit právo těchto členů hlasovat o rozhodnutích týkajících se operačních programů.
Článek 35
Nadnárodní sdružení organizací producentů
1. Sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů se zřizuje v členském státě, v němž má dotčené sdružení významný počet členských organizací nebo v němž členské organizace dosahují významné úrovně produkce uváděné na trh.
2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů, zodpovídá za:
a)
uznání sdružení;
b)
v případě potřeby za schválení operačního programu nadnárodního sdružení;
c)
navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí sdružené organizace, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo, veškerou nezbytnou pomoc; a
d)
poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, ostatním členským státům, v nichž se nacházejí členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.
Oddíl 4
Seskupení producentů
Článek 36
Předkládání plánů uznání
1. Právnická osoba nebo jasně vymezená složka právnické osoby předloží příslušnému orgánu členského státu, ve kterém má právnická osoba své sídlo, plán uznání uvedený v čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Členské státy stanoví:
a)
minimální kritéria, která musí právnická osoba či jasně vymezená složka právnické osoby splnit, aby mohla předložit plán uznání;
b)
pravidla pro vypracování, obsah a provádění plánů uznání;
c)
období, v němž má dřívější člen organizace producentů zakázáno vstoupit do seskupení producentů poté, co opustil tuto organizaci producentů v souvislosti s produkty, pro něž byla organizace producentů uznána, a
d)
správní postupy schvalování, monitorování a plnění plánů uznání.
Článek 37
Obsah plánů uznání
Návrh plánu uznání obsahuje alespoň:
a)
popis počáteční situace, zejména pokud jde o počet členů producentů, s uvedením podrobných údajů o členech, produkci, včetně hodnoty produkce uváděné na trh, uvádění na trh a infrastruktuře, kterou má seskupení producentů k dispozici, včetně infrastruktury ve vlastnictví jednotlivých členů seskupení producentů;
b)
návrh data zahájení provádění plánu a jeho trvání, které nesmí přesáhnout pět let, a
c)
činnosti a investice, které je třeba provést v zájmu dosažení uznání.
Článek 38
Schvalování plánů uznání
1. Příslušný orgán členského státu rozhodne o návrhu plánu uznání do tří měsíců od obdržení plánu a veškeré podkladové dokumentace. Členské státy mohou stanovit kratší lhůtu.
2. Členské státy mohou přijmout doplňující pravidla týkající se způsobilosti operací a výdajů v rámci plánů uznání, včetně pravidel týkajících se způsobilosti investic, která musí seskupení producentů dodržet, aby splnilo kritéria potřebná pro uznání za organizaci producentů podle čl. 125b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Po kontrolách shody uvedených v článku 111 příslušný orgán členského státu v případě potřeby:
a)
přijme plán a udělí předběžné uznání;
b)
vyžádá si změny plánu;
c)
zamítne plán.
Plán může být v případě potřeby přijat až poté, co do něj budou zapracovány změny požadované podle písmena b).
Příslušný orgán členského státu o svém rozhodnutí vyrozumí právnickou osobu nebo jasně vymezenou složku právnické osoby.
Článek 39
Provádění plánů uznání
1. Plán uznání se provádí v ročních obdobích počínajících 1. lednem. Členské státy mohou seskupením producentů povolit, aby tato roční období rozčlenila do půlročních období.
Pro první rok provádění v souladu s navrženým datem podle čl. 37 písm. b) začíná plán uznání:
a)
dne 1. ledna následujícího po datu přijetí plánu příslušným orgánem členského státu; nebo
b)
první kalendářní den po datu jeho přijetí.
První rok provádění plánu uznání končí v každém případě dne 31. prosince téhož roku.
2. Členské státy stanoví podmínky, za nichž mohou seskupení producentů požádat během provádění plánů o jejich změnu. K těmto žádostem musí být přiložena veškerá nezbytná podkladová dokumentace.
Členské státy stanoví podmínky, za jakých mohou být plány uznání změněny během ročního nebo půlročního období bez předchozího souhlasu příslušného orgánu členského státu. Tyto změny jsou způsobilé pro podporu pouze v případě, že je skupina producentů neprodleně sdělí příslušnému orgánu členského státu.
3. Příslušný orgán členského státu rozhodne o změnách plánů do tří měsíců od obdržení žádosti o změnu a po zvážení předložených důvodů. Pokud rozhodnutí o žádosti o změny nebylo přijato v uvedené lhůtě, považuje se dotčená žádost za zamítnutou. Členské státy mohou stanovit kratší lhůtu.
Článek 40
Žádosti o uznání za organizaci producentů
1. Seskupení producentů provádějící plán uznání může kdykoli předložit žádost o uznání podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007. Tyto žádosti se v každém případě předkládají před koncem přechodného období podle čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Ode dne podání uvedené žádosti může dotčené seskupení předložit návrh operačního programu podle článku 63.
Článek 41
Hlavní činnosti seskupení producentů
1. Hlavní činnost seskupení producentů se týká koncentrace nabídky a uvádění produktů, které vyprodukují jeho členové a pro které je předběžně uznáno, na trh.
2. Seskupení producentů může prodávat produkty pocházející od producentů, kteří nejsou členy seskupení, pokud je pro uvedené produkty uznáno a pokud je hospodářská hodnota této činnosti nižší než hodnota produkce uvedené na trh pocházející od vlastních členů seskupení a členů jiných skupin producentů.
Článek 42
Hodnota produkce uvedené na trh
1. Ustanovení čl. 50 odst. 1 až 4 a odst. 7 a čl. 50 odst. 6 první věty se použijí obdobně na seskupení producentů.
2. Pokud dojde ke snížení hodnoty produkce uvedené na trh nejméně o 35 % z důvodů, které jsou členskému státu náležitě zdůvodněné, za něž seskupení producentů nenese odpovědnost a jimž nemohlo zabránit, vychází se z toho, že celková hodnota produkce uvedené na trh činí 65 % celkové hodnoty ověřené členským státem a deklarované v předchozí žádosti nebo žádostech o podporu s platností pro poslední předchozí roční období, a pokud žádost neexistuje, pak hodnoty deklarované prvotně ve schváleném plánu uznání.
3. Hodnota produkce uvedené na trh se vypočte v souladu s právními předpisy platnými pro období, na něž se o podporu žádá.
Článek 43
Financování plánů uznání
1. Sazby podpory podle čl. 103a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se sníží o polovinu, pokud jde o produkci uvedenou na trh, jejíž hodnota převyšuje 1 000 000 EUR.
2. Podpora podle čl. 103a odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 nesmí u žádného seskupení producentů překročit roční strop ve výši 1 000 000 EUR.
3. Podpora uvedená v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vyplácí:
a)
v ročních nebo půlročních splátkách na konci každého ročního nebo půlročního období provádění plánu uznání nebo
b)
ve splátkách pokrývajících část ročního období, jestliže je plán zahájen během ročního období nebo jestliže k uznání podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007 dojde před koncem ročního období. V takovém případě se úměrně sníží strop uvedený v odstavci 2 tohoto článku.
Pokud to vyžadují kontroly, členské státy mohou k výpočtu splátek použít jako základ produkci uvedenou na trh odpovídající jinému období nežli období, za něž je splátka vyplácena. Rozdíl mezi obdobími musí být kratší než délka skutečného daného období.
4. Směnným kurzem platným pro částky uvedené v odstavcích 1 a 2 je směnný kurz naposledy zveřejněný Evropskou centrální bankou před prvním dnem období, za něž se předmětná podpora poskytuje.
Článek 44
Podpora na investice vyžadované pro uznání
Investice související s prováděním plánů uznání podle čl. 37 písm. c) tohoto nařízení, na které se poskytuje podpora podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, se financují poměrně k jejich využití pro produkty členů seskupení producentů, jimž se uděluje předběžné uznání.
Z podpory Unie jsou vyloučeny investice, které mohou narušit hospodářskou soutěž v ostatních hospodářských činnostech seskupení producentů.
Článek 45
Žádost o podporu
1. Seskupení producentů podává jedinou žádost o podporu podle čl. 103a odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1234/2007 během tří měsíců od konce každého ročního nebo půlročního období podle čl. 43 odst. 3 tohoto nařízení. Žádost obsahuje prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh pro období, na něž se o podporu žádá.
2. Žádosti o podporu na půlroční období mohou být předkládány pouze tehdy, je-li plán uznání členěn do půlročních období podle čl. 39 odst. 1. Všechny žádosti o podporu musí být provázeny písemným prohlášením seskupení producentů, že seskupení producentů:
a)
dodržuje a bude dodržovat nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i toto nařízení, a
b)
přímo ani nepřímo nevyužívalo, nevyužívá a nebude využívat dvojího financování z prostředků Unie a členských států pro akce prováděné v rámci jeho plánu uznání, na které se podle tohoto nařízení poskytuje financování ze zdrojů Unie.
3. Členské státy stanoví lhůtu pro vyplacení podpory, která v žádném případě nesmí přesahovat období šesti měsíců od přijetí žádosti.
Článek 46
Způsobilost
Členské státy vyhodnocují způsobilost seskupení producentů pro podporu podle tohoto nařízení, aby zjistily, zda je poskytnutí podpory náležitě odůvodněné, a přihlížejí při tom k podmínkám a datu všech dřívějších podpor z veřejných prostředků poskytnutých organizacím nebo seskupením producentů, z nichž členové dotčeného seskupení producentů pocházejí, jakož i ke všem pohybům členů mezi organizacemi producentů a seskupeními producentů.
Článek 47
Finanční účast Unie
1. Účast Unie na financování podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 činí:
a)
75 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
50 % v jiných oblastech.
Zbytek podpory vyplatí v paušální výši členský stát. U žádosti o podporu není nutno prokazovat použití podpory.
2. Účast Unie na financování podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, vyjádřená jako kapitálový příspěvek nebo ekvivalent kapitálového příspěvku, činí nejvýše tento procentní podíl způsobilých nákladů na investice:
a)
50 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
30 % v jiných oblastech.
Dotčené členské státy se zavážou, že se budou na způsobilých investičních nákladech podílet nejméně pěti procenty.
Finanční účast příjemců podpory na způsobilých investičních nákladech činí alespoň:
a)
25 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
45 % v jiných oblastech.
Článek 48
Fúze
1. Podpora stanovená v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být poskytnuta nebo nadále poskytována seskupením producentů, kterým bylo uděleno předběžné uznání a která vznikla fúzí dvou nebo více seskupení producentů, jimž bylo uděleno předběžné uznání.
2. Pro výpočet výše podpory splatné podle odstavce 1 nahradí seskupení producentů vzniklé fúzí seskupení producentů, která fúzi provedla.
3. Jestliže fúzi provedou dvě a více seskupení producentů, převezme nový subjekt práva a povinnosti toho seskupení producentů, kterému bylo předběžné uznání uděleno jako prvnímu.
4. Jestliže seskupení producentů, jemuž bylo uděleno předběžné uznání, provede fúzi s uznanou organizací producentů, není výsledný subjekt nadále způsobilý ani pro předběžné uznání za seskupení producentů, ani pro podporu podle čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007. Výsledný subjekt je nadále posuzován jako uznaná organizace producentů, pokud splňuje platné požadavky. V nezbytných případech požádá organizace producentů o změnu svého operačního programu a k tomuto účelu se obdobně použije článek 29.
Akce provedené seskupeními producentů před takovouto fúzí však zůstávají způsobilé podle podmínek uvedených v plánu uznání.
Článek 49
Důsledky uznání
1. Poskytování podpory stanovené v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 je ukončeno, jakmile je uděleno uznání.
2. Při předkládání operačního programu podle tohoto nařízení zajistí dotčený členský stát, aby nedocházelo ke dvojímu financování opatření stanovených v plánu uznání.
3. Investice, na které může být poskytnuta podpora, nebo náklady podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou být převedeny do operačních programů, pokud jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení.
4. Členské státy stanoví období počínající po provedení plánu uznání, během něhož musí seskupení producentů dosáhnout uznání jakožto organizace producentů. Toto období nesmí přesáhnout čtyři měsíce.
KAPITOLA II
Provozní fondy a operační programy
Oddíl 1
Hodnota produkce uvedené na trh
Článek 50
Základ výpočtu
1. Hodnota produkce uvedené na trh organizací producentů se vypočítá na základě produkce organizace producentů samé a jejích členů a zahrnuje pouze produkci ovoce a zeleniny, pro které je organizace producentů uznána. Hodnota produkce uvedené na trh může zahrnovat ovoce a zeleninu, které nemusí splňovat obchodní normy, pokud se uvedené normy podle článku 4 neuplatňují.
2. Hodnota produkce uvedené na trh zahrnuje produkci členů, kteří z organizace producentů vystupují nebo do ní vstupují. Členské státy stanoví podmínky k zamezení dvojího započítávání.
3. Hodnota produkce uvedené na trh nezahrnuje hodnotu výrobků z ovoce a zeleniny nebo jiných produktů, které nepatří do odvětví ovoce a zeleniny.
Hodnota produkce ovoce a zeleniny uváděných na trh a určených ke zpracování, které byly přepracovány na některý z výrobků z ovoce a zeleniny uvedených v příloze I části X nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo na jakýkoli jiný výrobek uvedený v tomto článku a popsaný dále v příloze VI tohoto nařízení, ať už přepracování provedla organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo producenti, kteří jsou jejich členy, či jejich dceřiné podniky uvedené v odstavci 9 tohoto článku, ať už sami, nebo formou svěření činností vnějším subjektům, se však vypočítá jako paušální sazba v procentech z fakturované hodnoty takových zpracovaných produktů. Tato paušální sazba činí:
a)
53 % pro ovocné šťávy;
b)
73 % pro koncentrované šťávy;
c)
77 % pro rajčatové koncentráty;
d)
62 % pro zmrazené ovoce a zeleninu;
e)
48 % pro konzervované ovoce a zeleninu;
f)
70 % pro konzervované houby rodu Agaricus (žampiony);
g)
81 % pro ovoce prozatímně konzervované ve slané vodě;
h)
81 % pro sušené ovoce;
i)
27 % pro jiné výrobky z ovoce a zeleniny;
j)
12 % pro zpracované aromatické byliny;
k)
41 % pro mletou papriku.
4. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby do hodnoty produkce uvedené na trh zahrnuly hodnotu vedlejších produktů.
5. Hodnota produkce uvedené na trh zahrnuje hodnotu produktů stažených z trhu, s nimiž se naloží v souladu s ustanoveními čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, odhadem stanovenou ve výši průměrné ceny těchto produktů uvedených na trh organizací producentů v předchozím referenčním období.
6. Do hodnoty produkce uvedené na trh se započte pouze produkce organizace producentů nebo jejích členů, kterou na trh uvedla tato organizace. Produkce členů organizace producentů uvedená na trh jinou organizací producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, podle čl. 125a odst. 2 písm. b) a c) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 se započte do hodnoty produkce uvedené na trh u této druhé organizace producentů.
7. Produkce ovoce a zeleniny uvedená na trh se ve fázi „z organizace producentů“ fakturuje v případě potřeby jako produkt uvedený v příloze I části IX nařízení (ES) č. 1234/2007, který je připravený a balený, bez:
a)
DPH;
b)
nákladů na vnitřní dopravu, pokud je vzdálenost mezi místem sběrny a balírny organizace producentů a distribučním místem organizace producentů značná. Členské státy stanoví, o kolik se sníží fakturovaná hodnota produktů fakturovaných v různých fázích dodání nebo přepravy, a ve své vnitrostátní strategii řádně zdůvodní, jaká vzdálenost se rozumí pod pojmem „značná“.
8. Hodnota produkce uvedené na trh může být rovněž vypočítána ve fázi „ze sdružení organizace producentů“, a to na stejném základě jako v odstavci 7.
9. Hodnotu produkce uvedené na trh je také možno vypočítat ve fázi „po opuštění dceřiného podniku“ na tomtéž základě jako v odstavci 7, pokud alespoň 90 % kapitálu dceřiného podniku vlastní:
a)
jedna nebo více organizací producentů nebo sdružení organizací producentů a/nebo
b)
s výhradou schválení členským státem, členové organizací producentů nebo sdružení organizací producentů, přispívá-li tato skutečnost k dosažení cílů uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) a v čl. 125b odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
10. V případě svěření činnosti vnějším subjektům se hodnota produkce uvedené na trh vypočítává ve fázi „z organizace producentů“ a zahrnuje přidanou hospodářskou hodnotu činnosti, kterou svěřila producentská organizace svým členům, třetím stranám nebo jinému dceřinému podniku, než který je uveden v odstavci 9.
11. Jestliže dojde ke snížení produkce v důsledku klimatického jevu, chorob rostlin nebo zvířat či napadení škůdci, veškerá pojistná plnění obdržená z těchto důvodů v rámci opatření pro pojištění úrody podle kapitoly III oddílu 6 nebo rovnocenných opatření řízených organizací producentů mohou být zahrnuta do hodnoty produkce uvedené na trh.
Článek 51
Referenční období
1. Roční strop podpory uvedený v čl. 103d odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vypočítává každý rok na základě hodnoty produkce uvedené na trh během referenčního období dvanácti měsíců, které stanoví členské státy.
2. Referenční období stanoví členské státy pro každou organizaci producentů jako:
a)
dvanáctiměsíční období začínající nejdříve 1. ledna tři roky před rokem, na který se žádá o podporu, a končící nejpozději 31. prosince roku předcházejícího před rokem, na který se žádá o podporu, nebo
b)
průměrnou hodnotu tří po sobě následujících dvanáctiměsíčních období začínajících nejdříve 1. ledna pět let před rokem, na který se žádá o podporu, a končících nejpozději 31. prosince roku předcházejícího před rokem, na který se žádá o podporu.
3. Toto dvanáctiměsíční období je účetním obdobím dotčené organizace producentů.
Metodika pro stanovování referenčního období se během operačního programu nemění, vyjma řádně odůvodněných situací.
4. Pokud dojde ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % z důvodů, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, vychází se z toho, že hodnota produkce uvedené na trh činí u tohoto produktu 65 % hodnoty v předcházejícím referenčním období.
Organizace producentů objasní příslušnému orgánu členského státu důvody podle prvního pododstavce.
5. Pokud nedávno uznané organizace producentů nemají dostatečné historické údaje o produkci uvedené na trh pro účely odstavce 2, za hodnotu produkce uvedené na trh se může považovat tržní hodnota produkce, kterou uvedla organizace producentů za účelem svého uznání.
První pododstavec se použije obdobně na nové členy organizace producentů, kteří vstupují do organizace poprvé.
6. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro shromáždění informací o hodnotě produkce uvedené na trh organizacemi producentů, které nepředložily operační programy.
7. Odchylně od odstavců 1 a 6 se hodnota produkce uvedené na trh za referenční období vypočte v souladu s právními předpisy platnými v daném referenčním období.
V případě operačních programů schválených do 20. ledna 2010 se však hodnota produkce uvedené na trh do roku 2007 vypočítá na základě právních předpisů platných v referenčním období, zatímco hodnota produkce uvedené na trh od roku 2008 se vypočítá na základě právních předpisů platných v roce 2008.
V případě operačních programů schválených po 20. lednu 2010 se hodnota produkce uvedené na trh od roku 2008 vypočítá na základě právních předpisů platných v době, kdy byl operační program schválen.
Oddíl 2
Provozní fondy
Článek 52
Řídící činnosti
Členské státy zajistí, aby provozní fondy byly řízeny takovým způsobem, aby externí auditoři mohli každoročně zjistit a kontrolovat jejich výdaje a příjmy a udělovat osvědčení o výdajích a příjmech.
Článek 53
Financování provozních fondů
1. Finanční příspěvky do provozního fondu podle čl. 103b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 určuje organizace producentů.
2. Všichni producenti mají možnost využívat provozní fond a všichni producenti mají možnost podílet se demokraticky na rozhodnutích o využívání provozního fondu organizace producentů a o finančních příspěvcích do provozního fondu.
Článek 54
Oznamování odhadované výše příspěvku
1. Organizace producentů oznámí svému členskému státu nejpozději do 15. září odhadovanou výši příspěvku Unie, příspěvku svých členů a organizace producentů samé do provozních fondů na následující rok spolu s operačními programy nebo žádostmi o schválení jejich změn.
Členské státy mohou stanovit pozdější datum než 15. září.
2. Výpočet odhadované výše příspěvku do provozních fondů se zakládá na operačních programech a hodnotě produkce uvedené na trh. Výpočet se rozdělí na výdaje na opatření na předcházení krizím a jejich řešení a na ostatní opatření.
Oddíl 3
Operační programy
Článek 55
Vnitrostátní strategie
1. Celková struktura a obsah vnitrostátní strategie podle čl. 103f odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví v souladu s pokyny podle přílohy VII. Strategie může obsahovat i regionální prvky.
Vnitrostátní strategie zohledňuje všechna rozhodnutí přijatá a ustanovení schválená členskými státy podle části II hlavy II kapitoly II oddílů I a Ia nařízení (ES) č. 1234/2007 a této hlavy.
2. Vnitrostátní strategie, včetně začlenění vnitrostátního rámce podle čl. 103f odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, se stanoví před tím, než se v daném roce předloží návrhy operačních programů. Vnitrostátní rámec se začlení po jeho předložení Komisi a po jeho případné změně v souladu s čl. 103f odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Součástí postupu vypracování vnitrostátní strategie je analýza výchozí situace, za jejíž provedení odpovídá členský stát. Při analýze se zjišťují a vyhodnocují potřeby, jež je nutno splnit, třídí potřeby z hlediska priority, určují cíle stanovené operačními programy ke splnění těchto prioritních potřeb, očekávané výsledky a kvantifikované cíle, jichž je třeba dosáhnout ve vztahu k výchozí situaci, a stanovují se nejvhodnější nástroje a akce pro dosahování těchto cílů.
4. Členské státy rovněž zajistí sledování a hodnocení vnitrostátní strategie a jejího provádění prostřednictvím operačních programů.
Vnitrostátní strategii lze pozměňovat, a to zejména na základě sledování a hodnocení. Tyto změny se provádějí před předložením návrhu operačních programů na daný rok.
5. Členské státy ve vnitrostátní strategii stanoví maximální procentní podíly z fondu, které lze vynaložit na jednotlivá opatření nebo druh akce či výdaje, aby tak byla zajištěna přiměřená rovnováha mezi různými opatřeními.
Článek 56
Vnitrostátní rámec pro environmentální opatření
1. Kromě předložení navrhovaného rámce podle čl. 103f odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 oznámí členské státy Komisi rovněž všechny změny vnitrostátního rámce, provedené postupem stanoveným v uvedeném pododstavci. Komise zpřístupní vnitrostátní rámec ostatním členským státům způsobem, jenž uzná za vhodný.
2. Vnitrostátní rámec uvádí v samostatném oddíle obecné požadavky na doplňkovost, soudržnost a soulad, které musí environmentální opatření vybraná v rámci operačního programu splňovat v souladu s čl. 103f odst. 1 prvním pododstavcem druhou větou nařízení (ES) č. 1234/2007. Komise poskytne členským státům vzor tohoto oddílu.
Vnitrostátní rámec stanoví také neúplný seznam environmentálních opatření a s nimi souvisejících podmínek použitelných v daném členském státě pro účely čl. 103c odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007. U každého environmentálního opatření se ve vnitrostátním rámci uvede:
a)
odůvodnění akce na základě jejího dopadu na životní prostředí a
b)
konkrétní závazek nebo závazky z akce plynoucí.
3. Environmentální opatření podobná agroenvironmentálním závazkům podporovaným v rámci programu rozvoje venkova mají stejnou délku trvání jako uvedené závazky. Pokračují v následném operačním programu, pokud by doba trvání podobných agroenvironmentálních závazků byla delší než doba trvání původního operačního programu. Členské státy však mohou povolit kratší dobu trvání environmentálních opatření, nebo v řádně odůvodněných případech dokonce jejich zastavení, a to zejména na základě výsledků hodnocení v polovině období podle čl. 126 odst. 3 tohoto nařízení.
Vnitrostátní rámec obsahuje dobu trvání akcí podle prvního pododstavce a v případě potřeby povinnost pokračovat v akci v rámci následného operačního programu.
Článek 57
Doplňková pravidla členských států
Členské státy mohou přijmout pravidla doplňující nařízení (ES) č. 1234/2007 a toto nařízení, která se budou týkat způsobilosti opatření, akcí nebo výdajů v rámci operačních programů.
Článek 58
Vztah k programům rozvoje venkova
1. S výhradou odstavce 2 nelze akcím, na které se vztahují opatření stanovená tímto nařízením, udělit podporu v rámci programu nebo programů rozvoje venkova členských států schválených podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (9).
2. Pokud je opatřením potenciálně způsobilým podle tohoto nařízení výjimečně udělena podpora v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, členské státy zajistí, aby příjemce mohl podporu na danou akci obdržet pouze v rámci jednoho režimu.
K tomuto účelu členské státy při začlenění opatření obsahujících takové výjimky do svých programů rozvoje venkova zajistí, aby vnitrostátní strategie podle článku 55 tohoto nařízení obsahovala kritéria a správní pravidla, která budou uplatňovat v programech rozvoje venkova.
3. V případě potřeby a aniž jsou dotčena ustanovení čl. 103a odst. 3, čl. 103d odst. 1 a 3 a článku 103e nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 47 tohoto nařízení, nepřekročí výše podpory pro opatření, na která se vztahuje toto opatření, výši použitelnou pro opatření v rámci programu rozvoje venkova.
4. Podpora pro environmentální opatření, vyjma pořízení stálých aktiv, je omezena na maximální částky stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 1698/2005 pro agroenvironmentální platby. Tyto částky mohou být ve výjimečných případech zvýšeny, přičemž se zohlední zvláštní okolnosti, které je třeba zdůvodnit ve vnitrostátní strategii podle článku 55 tohoto nařízení a v operačních programech organizací producentů. Částky na environmentální opatření mohou být rovněž zvýšeny v zájmu podpory operací souvisejících s prioritami uvedenými v článku 16a nařízení (ES) č. 1698/2005.
5. Odstavec 4 se nepoužije na environmentální opatření, která se netýkají přímo ani nepřímo konkrétního pozemku.
Článek 59
Obsah operačních programů
Operační programy obsahují:
a)
popis výchozí situace, založený podle potřeby na společných ukazatelích výchozího stavu uvedených v příloze VIII;
b)
cíle programu se zřetelem na prognózy produkce a odbytu a vysvětlení, jak program přispívá k vnitrostátní strategii, a potvrzení, že je v souladu s vnitrostátní strategií, včetně jeho vyváženosti z hlediska činností. Charakteristika cílů odkazuje na cíle definované ve vnitrostátní strategii a vyznačuje měřitelné cíle, aby se usnadnilo sledování postupně dosahovaného pokroku při provádění programu;
c)
podrobný popis opatření, včetně opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, který obsahuje jednotlivé akce a prostředky k dosažení uvedených cílů v jednotlivých letech provádění programu. V popisu musí být uvedeno, do jaké míry:
i)
různá opatření doplňují jiná opatření a jsou s nimi v souladu, včetně opatření financovaných nebo způsobilých pro podporu z jiných fondů Unie, zvláště pro podporu rozvoje venkova. V tomto ohledu se podle potřeby rovněž uvede zvláštní odkaz na opatření prováděná v rámci předchozích operačních programů,
ii)
z různých opatření neplyne žádné riziko dvojího financování z fondů Unie;
d)
dobu trvání programu a
e)
tato finanční hlediska:
i)
metodu výpočtu a výši finančních příspěvků,
ii)
postup při financování provozního fondu,
iii)
informace nutné k odůvodnění rozdílů ve výši příspěvků a
iv)
rozpočet a časový rozvrh pro vykonávání činností pro každý rok provádění programu.
Článek 60
Způsobilost akcí v rámci operačních programů
1. Operační programy nezahrnují akce ani výdaje uvedené na seznamu v příloze IX.
2. Výdaje v rámci operačních programů způsobilé pro podporu jsou omezeny na skutečně vzniklé náklady. Členské státy však mohou namísto toho předem a řádně odůvodněným způsobem stanovit standardní paušální sazby v těchto případech:
a)
pokud jsou tyto standardní paušální sazby uvedeny v příloze IX;
b)
u dodatečných vnějších dopravních nákladů na kilometr, porovnaných s náklady na kamionovou dopravu, vzniklých při použití železniční nebo lodní dopravy jako součást opatření ochrany životního prostředí a
c)
u dodatečných nákladů a ušlého příjmu v důsledku environmentálních opatření, vypočtených v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (10).
Členské státy přezkoumají tyto sazby nejméně jednou za pět let.
3. Aby akce mohla být způsobilá, musí se u více než 50 % produktů (podle hodnoty), na které se akce vztahuje, jednat o produkty, pro něž je organizace producentů uznána. Aby mohly být do těchto 50 % započítány, musí tyto produkty pocházet od členů organizace producentů nebo od členů jiné organizace producentů či sdružení organizací producentů. Článek 50 se použije obdobně pro výpočet hodnoty.
4. Pro environmentální opatření platí tato pravidla:
a)
různá environmentální opatření lze kombinovat za předpokladu, že se navzájem doplňují a jsou navzájem slučitelná. V případě takové kombinace je při stanovení výše podpory zohledněn konkrétní ušlý příjem a dodatečné náklady vzniklé v důsledku této kombinace;
b)
závazky týkající se omezení používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků mohou být přijaty pouze tehdy, pokud mohou být tato omezení posouzena takovým způsobem, který poskytne dostatečnou záruku ohledně dodržení uvedených závazků;
c)
akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí musí být řádně odůvodněny a musí překračovat požadavky stanovené členským státem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES (11).
Členské státy stanoví ve vnitrostátních strategiích podle článku 55 tohoto nařízení maximální procentní podíl ročních výdajů v rámci operačního programu, který je možno vynaložit na akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí. Tento procentní podíl nesmí být vyšší než 20 %, pokud se nezohledňují zvláštní vnitrostátní nebo regionální okolnosti, které je třeba ve vnitrostátní strategii odůvodnit.
5. Investice, včetně investic v rámci leasingových smluv, jejichž doba splácení překročí délku operačního programu, mohou být v řádně hospodářsky odůvodněných případech převedeny do následného operačního programu, a to zejména v případech, kdy je doba fiskální amortizace delší než pět let.
V případě náhrad za investice je zbytková hodnota nahrazovaných investic:
a)
přičtena k provoznímu fondu organizace producentů nebo
b)
odečtena od nákladů na náhradu.
6. Investice nebo akce se mohou provádět v jednotlivých podnicích nebo v prostorách členů organizací producentů či sdružení organizací producentů, a to i v případě, že jsou akce svěřeny členům organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, pokud přispívají k cílům operačního programu. Vystoupí-li člen z organizace producentů, členské státy zajistí, aby byla investice nebo její zbytková hodnota navrácena. V řádně odůvodněných případech však mohou členské státy stanovit, že organizace producentů nemusí investici či její zbytkovou hodnotu vracet.
7. Investice a akce spojené s přepracováním ovoce a zeleniny na výrobky z ovoce a zeleniny mohou být způsobilé k podpoře, pokud tyto investice a akce sledují cíle uvedené v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně cílů uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) uvedeného nařízení, a pokud jsou uvedeny ve vnitrostátní strategii podle čl. 103f odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 61
Doklady, které je třeba předložit
K operačním programům se přikládá zejména:
a)
doklad o zřízení provozního fondu;
b)
písemný závazek organizace producentů, že bude dodržovat nařízení (ES) č. 1234/2007 a toto nařízení, a
c)
písemný závazek organizace producentů, že nepřijala a nepřijme přímo ani nepřímo žádný jiný finanční příspěvek od Unie nebo od členského státu, pokud jde o akce, které mají nárok na podporu podle tohoto nařízení.
Článek 62
Operační programy sdružení organizací producentů
1. Členský stát může povolit sdružení organizací producentů, aby předložilo celý nebo částečný operační program, v němž budou uvedeny akce, jež byly stanoveny v operačních programech dvou nebo několika organizací producentů, které jsou jeho členy, ale které se neuskutečnily.
2. Operační programy sdružení organizací producentů se posuzují společně s operačními programy organizací producentů, které jsou jeho členy, a to včetně plnění cílů a omezení uvedených v článku 103c nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Členské státy zajistí, aby
a)
akce byly plně financovány z příspěvků členů sdružení organizací producentů, kteří jsou organizacemi producentů, vyplácených z provozních fondů těchto organizací producentů. Tyto akce však mohou financovat částkou úměrnou příspěvku organizací producentů, které jsou členy sdružení, členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů podle článku 34;
b)
tyto akce a odpovídající finanční účast byly uvedeny v operačních programech všech zúčastněných organizací producentů;
c)
nehrozilo nebezpečí dvojího financování.
4. Články 58, 59 a 60, čl. 61 písm. b) a c) a články 63 až 67 se použijí obdobně na operační programy sdružení organizací producentů. Vyváženost z hlediska činností podle čl. 59 písm. b) se však nevyžaduje u částečných operačních programů sdružení organizací producentů.
Článek 63
Lhůta pro podání
1. Organizace producentů předkládají operační programy ke schválení příslušnému orgánu v členském státě, v němž má organizace producentů své sídlo, nejpozději do 15. září roku, který předchází roku, v němž se mají operační programy provádět. Členské státy však mohou toto datum posunout.
2. Jestliže právnická osoba nebo jasně vymezená složka právnické osoby, včetně seskupení producentů, předloží žádost o uznání za organizaci producentů, může zároveň předložit ke schválení operační program uvedený v odstavci 1. Schválení operačního programu je podmíněno získáním uznání nejpozději do data stanoveného v čl. 64 odst. 2.
Článek 64
Rozhodnutí
1. Příslušný orgán členského státu podle potřeby:
a)
schvaluje výši provozních fondů a operační programy, které splňují požadavky nařízení (ES) č. 1234/2007 a požadavky této kapitoly;
b)
schvaluje operační programy, pokud organizace producentů přijme určité změny, nebo
c)
zamítne operační programy nebo jejich části.
2. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o operačních programech a provozních fondech do 15. prosince roku, v němž byly předloženy.
Členské státy oznámí tato rozhodnutí organizacím producentů do 15. prosince.
V řádně zdůvodněných případech však může příslušný orgán členského státu rozhodnout o operačních programech a provozních fondech do 20. ledna po datu předložení. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po předložení.
Článek 65
Změny operačních programů pro následující roky
1. Organizace producentů mohou nejpozději do 15. září žádat o změny operačních programů (včetně doby jejich trvání), které mají platit od 1. ledna následujícího roku.
Členské státy však mohou datum pro předkládání žádostí posunout.
2. K žádostem o změny se přikládá podkladová dokumentace, v níž se uvádí důvod, povaha a důsledky navrhovaných změn.
3. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o změnách operačních programů do 15. prosince roku podání žádosti.
V řádně zdůvodněných případech však může příslušný orgán členského státu rozhodnout o změně operačních programů do 20. ledna po datu předložení žádosti. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po předložení žádosti.
Článek 66
Změny operačních programů během roku
1. Členské státy mohou povolit změny operačních programů během roku za podmínek, které samy určí.
2. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o změnách operačních programů požadovaných podle odstavce 1 do 20. ledna roku následujícího po roce, pro který se o změny žádá.
3. Příslušný orgán členského státu může organizacím producentů povolit, aby během roku:
a)
provedly své operační programy pouze zčásti;
b)
změnily obsah operačního programu;
c)
zvýšily částku provozního fondu maximálně o 25 % původně schválené částky nebo tuto částku snížily o procentní podíl, jejž určí členské státy, pokud zůstanou zachovány všeobecné cíle operačního programu. Členské státy mohou tento procentní podíl zvýšit v případě fúze organizací producentů podle čl. 29 odst. 1;
d)
v případě uplatnění článku 93 zvýšily částku v provozním fondu o vnitrostátní finanční podporu.
4. Členské státy určí podmínky, za nichž mohou být operační programy během roku změněny bez předchozího schválení příslušným orgánem členského státu. Tyto změny jsou způsobilé pro podporu pouze v případě, že je organizace producentů neprodleně oznámí příslušnému orgánu.
Článek 67
Doba provádění operačních programů
1. Operační programy se provádějí v ročních obdobích od 1. ledna do 31. prosince.
2. Operační programy schválené nejpozději 15. prosince se provádějí od 1. ledna následujícího roku.
Provádění programů schválených po 15. prosinci se posouvá o jeden rok.
Odchylně od prvního a druhého pododstavce tohoto odstavce je v případě použití čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 65 odst. 3 druhého pododstavce provádění operačních programů schválených podle uvedených ustanovení zahájeno nejpozději 31. ledna následujícího po jejich schválení.
Oddíl 4
Podpora
Článek 68
Schválená výše podpory
1. Členské státy oznámí organizacím producentů a sdružením organizací producentů schválenou výši podpory podle čl. 103 g odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 do 15. prosince roku, který předchází roku, na nějž je podpora požadována.
2. V případě použití čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 65 odst. 3 druhého pododstavce oznámí členské státy schválenou výši podpory do 20. ledna roku, na který je podpora požadována.
Článek 69
Žádosti o podporu
1. Organizace producentů podávají příslušnému orgánu členského státu žádost o podporu nebo o zbývající částku podpory na každý operační program, na který je podpora požadována, do 15. února roku následujícího po roce, na který je podpora požadována.
2. K žádostem o podporu se přikládá podkladová dokumentace, v níž se uvádí:
a)
požadovaná podpora;
b)
hodnota produkce uvedené na trh;
c)
finanční příspěvky vybrané od členů organizace producentů a příspěvky organizace producentů samé;
d)
výdaje vynaložené v rámci operačního programu;
e)
výdaje týkající se předcházení krizím a jejich řešení rozdělené podle jednotlivých akcí;
f)
podíl provozního fondu vynaložený na opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, rozdělený podle jednotlivých akcí;
g)
soulad s čl. 103c odst. 2, s čl. 103c odst. 3 prvním pododstavcem a s článkem 103d nařízení (ES) č. 1234/2007;
h)
písemný závazek, že organizace producentů neobdržela dvojí financování ze strany Unie nebo vnitrostátní financování, pokud jde o opatření nebo akce, na které může být poskytnuta podpora podle tohoto nařízení, a
i)
důkaz o provedení dotčené akce v případě žádosti o platbu na základě standardní paušální sazby podle čl. 60 odst. 2.
3. Žádosti o podporu se mohou vztahovat na plánované, avšak neuskutečněné výdaje, pokud se prokáže, že:
a)
dotčené činnosti nemohly být provedeny do 31. prosince roku provádění operačního programu z důvodů, které dotčená organizace producentů nemohla ovlivnit;
b)
tyto činnosti mohou být provedeny do 30. dubna roku následujícího po roce, na který bylo zažádáno o podporu, a
c)
rovnocenný příspěvek organizace producentů zůstává v provozním fondu.
Podpora se vyplatí a jistota složená podle čl. 71 odst. 3 se uvolní pouze pod podmínkou, že se do 30. dubna roku následujícího po roce, pro který byly dotčené výdaje naplánovány, prokáže uskutečnění plánovaných výdajů uvedených v prvním pododstavci písm. b), a na základě skutečně vzniklého nároku na podporu.
4. Pokud jsou žádosti podány po datu stanoveném v odstavci 1, podpora se sníží o 1 % za každý den prodlení.
Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech může příslušný orgán členského státu přijmout žádosti po datu stanoveném v odstavci 1, pokud byly provedeny nezbytné kontroly a byla dodržena lhůta pro výplatu stanovená v článku 70.
5. Sdružení organizací producentů mohou podat žádost o podporu podle odstavce 1 za své členy a jejich jménem, pokud jsou tito členové organizacemi producentů a pokud je u každého člena předložena podkladová dokumentace požadovaná podle odstavce 2. Organizace producentů jsou konečnými příjemci podpory.
Článek 70
Výplata podpory
Členské státy vyplatí podporu do 15. října roku následujícího po roce provádění programu.
Článek 71
Zálohy
1. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby zažádaly o to, aby jim byla jako záloha vyplacena část podpory odpovídající předvídatelným výdajům vznikajícím v rámci operačního programu během tří až čtyřměsíčního období začínajícího v měsíci, v němž byla žádost o zálohu podána.
2. Žádosti o zálohy se podávají podle rozhodnutí členského státu buď v režimu tří měsíců v lednu, dubnu, červenci a říjnu, nebo v režimu čtyř měsíců v lednu, květnu a září.
Celková částka záloh vyplacených na daný rok nesmí přesáhnout 80 % výše podpory původně schválené pro daný operační program.
3. Podle nařízení Komise (EHS) č. 2220/85 se zálohy vyplácejí až po složení jistoty rovnající se 110 % zálohy (12).
Členské státy stanoví podmínky, které zajistí, aby byly finanční příspěvky do provozního fondu vybírány v souladu s článkem 52 a článkem 53 tohoto nařízení a aby byly dříve vyplacené zálohy a odpovídající příspěvek organizace producentů skutečně vynaloženy.
4. Žádosti o uvolnění jistoty se mohou podávat během roku, v němž program probíhá, a musí k nim být přiložena podkladová dokumentace, jako např. faktury a doklady prokazující provedení platby.
Jistoty se uvolňují až do 80 % vyplacených záloh.
5. Zásadním požadavkem ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2220/85 je provedení operací stanovených v operačních programech při dodržení závazků stanovených v čl. 61 písm. b) a c) tohoto nařízení.
Při nedodržení zásadního požadavku nebo při závažném porušení závazků stanovených v čl. 61 písm. b) a c) jistota propadne, aniž jsou dotčeny jiné sankce nebo postihy, které je možné použít podle kapitoly V oddílu 3.
V případě nesplnění jiných požadavků jistota propadá v poměru k závažnosti zjištěné nesrovnalosti.
6. Členské státy mohou u záloh stanovit jejich minimální výši a lhůty.
Článek 72
Částečné platby
Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby žádaly o proplacení části podpory odpovídající částkám, které již byly v rámci operačního programu vynaloženy.
Žádosti lze podávat kdykoli, avšak maximálně třikrát během jednoho roku. Musí k nim být přiložena podkladová dokumentace, jako např. faktury a doklady prokazující provedení platby.
Platby související se žádostmi o vyplacení části podpory nesmějí převyšovat 80 % části podpory odpovídající částkám, které již byly v rámci operačního programu za dané období vynaloženy. Členské státy mohou u částečných plateb stanovit jejich minimální výši a lhůty pro podání žádostí.
KAPITOLA III
Opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 73
Volba opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Členské státy mohou stanovit, že se na jejich území nepoužije jedno nebo více opatření uvedených v čl. 103c odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 74
Úvěry na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Úvěry čerpané na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 103c odst. 2 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007, jejichž lhůta splácení přesahuje dobu trvání operačního programu, mohou být z oprávněných hospodářských důvodů převedeny do následného operačního programu.
Oddíl 2
Stahování z trhu
Článek 75
Definice
Tento oddíl stanoví pravidla pro stahování z trhu podle čl. 103c odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Pro účely této kapitoly se pojmy „produkty stažené z trhu“,„stažené produkty“ a „produkty nenabízené k prodeji“ rozumějí produkty, které jsou takto staženy z trhu.
Článek 76
Obchodní normy
1. Jestliže pro daný produkt existuje obchodní norma podle hlavy II, musí takový produkt stažený z trhu této normě odpovídat, s výjimkou ustanovení o obchodní úpravě a označování produktů. Produkty mohou být staženy hromadně bez ohledu na jejich velikost, jsou-li splněny minimální požadavky pro třídu II, zejména pokud jde o jakost a velikost.
Malé produkty definované v příslušné normě však musí splňovat platnou obchodní normu, včetně ustanovení o obchodní úpravě a označování produktů.
2. Jestliže pro daný produkt žádná taková obchodní norma neexistuje, musí produkty stažené z trhu splňovat minimální požadavky stanovené v příloze X. Členské státy mohou stanovit dodatečná pravidla doplňující uvedené minimální požadavky.
Článek 77
Tříletý průměr pro stažení z trhu k bezplatnému rozdělení
1. Pětiprocentní omezení objemu produkce uvedené na trh podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vypočte na základě aritmetického průměru celkových objemů produktů, pro něž je uznána organizace producentů a které byly prostřednictvím organizace producentů uvedeny na trh během tří předcházejících let.
2. U nedávno uznaných organizací producentů se pro hospodářské roky před uznáním použijí tyto údaje:
a)
jestliže organizace byla seskupením producentů, pak podle potřeby rovnocenné údaje za takové seskupení producentů; nebo
b)
objem zohledněný v žádosti o uznání.
Článek 78
Předběžné oznámení o stažení z trhu
1. Organizace producentů a sdružení organizací producentů oznamují příslušným orgánům členského státu předem telefaxem nebo elektronicky všechna plánovaná stažení z trhu.
V tomto oznámení je zejména uveden seznam produktů, na které se intervence vztahuje, a jejich hlavní vlastnosti podle příslušných obchodních norem, odhadované množství jednotlivých dotčených produktů, jejich předpokládané určení a místo, na kterém mohou být stažené produkty zkontrolovány podle článku 108.
Oznámení obsahují potvrzení, že stažené produkty splňují platné obchodní normy nebo minimální požadavky uvedené v článku 76.
2. Členské státy stanoví pro organizace producentů prováděcí pravidla týkající se oznámení podle odstavce 1, zejména pokud jde o lhůty.
3. Ve lhůtách podle odstavce 2 členské státy:
a)
buď provedou kontrolu podle čl. 108 odst. 1, a pokud nejsou zjištěny žádné nesrovnalosti, schválí stažení v souladu s kontrolou, nebo
b)
v případech podle čl. 108 odst. 3 neprovádějí kontrolu podle čl. 108 odst. 1 a telefaxem nebo elektronicky o tom organizaci producentů informují a schválí oznámené stažení.
Článek 79
Podpora
1. Podpora na stažení z trhu, složená z příspěvku Unie a z příspěvku organizace producentů, nesmí převyšovat částky stanovené v příloze XI pro produkty uvedené v dané příloze. U ostatních produktů stanoví maximální výši podpory členské státy.
V případě, že organizace producentů obdržela od třetích stran náhradu za produkty stažené z trhu, snižuje se podpora uvedená v prvním pododstavci o čisté příjmy dosažené organizacemi producentů z produktů stažených z trhu. Aby byly dotčené produkty způsobilé pro podporu, musí být staženy z trhu s ovocem a zeleninou.
2. Stažení z trhu nesmí u žádného produktu překročit 5 % podíl objemu produkce uvedené na trh danou organizací producentů. Při určování tohoto procentního podílu se však nezohledňují množství, s nimiž se nakládá jedním ze způsobů uvedených v čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo jakýmkoli jiným způsobem schváleným členskými státy podle čl. 80 odst. 2 tohoto nařízení.
Objem produkce uvedené na trh se vypočte jako průměr objemu produkce uvedené na trh v předchozích třech letech. Pokud tento údaj není k dispozici, použije se objem produkce uvedené na trh, pro kterou byla organizace producentů uznána.
Procentní podíly uvedené v prvním pododstavci jsou roční průměry za období posledních tří let s ročním rozpětím pro překročení ve výši 5 %.
3. Finanční podpora Unie v případě ovoce a zeleniny stažených z trhu, které byly bezplatně rozděleny mezi dobročinné organizace a instituce podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, se vztahuje pouze na platby týkající se produktů, s nimiž bylo naloženo v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, a na náklady uvedené v čl. 81 odst. 1 a čl. 82 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 80
Určení stažených produktů
1. Členské státy stanoví přípustná určení pro produkty stažené z trhu. Přijmou předpisy zajišťující, aby stažení produktu z trhu ani jeho určení nemělo nepříznivý dopad na životní prostředí ani žádné nepříznivé rostlinolékařské důsledky. Náklady vzniklé organizacím producentů v důsledku dosažení souladu s těmito předpisy jsou způsobilé jako součást podpory na stažení z trhu v rámci operačního programu.
2. Určení podle odstavce 1 zahrnují bezplatné rozdělení ve smyslu čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 a rovnocenná určení schválená členskými státy.
Členské státy mohou umožnit dobročinným organizacím a institucím uvedeným v čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, aby požadovaly od konečného příjemce produktů stažených z trhu symbolický příspěvek v případě, že tyto produkty prošly zpracováním.
Příjemcům bezplatně rozdělených produktů je možno povolit, aby zaplatili zpracovatelům ovoce a zeleniny v naturáliích, pokud tato platba kompenzuje pouze náklady na zpracování a pokud členský stát, v němž dochází k platbě, stanovil pravidla, která zajistí, aby zpracované produkty byly skutečně určeny ke spotřebě konečnými příjemci podle druhého pododstavce.
Členské státy přijmou veškeré nezbytné kroky, aby usnadnily kontakty a spolupráci mezi organizacemi producentů a dobročinnými organizacemi a institucemi podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, které schválily.
3. Postoupení produktů zpracovatelskému průmyslu je možné. Členské státy přijmou prováděcí předpisy zajišťující, aby v Unii nedošlo k narušení hospodářské soutěže v dotčených odvětvích ani u dovezených produktů a aby se stažené produkty nedostaly znovu na trh. Alkohol získaný destilací se použije výhradně pro průmyslové nebo energetické účely.
Článek 81
Dopravní náklady
1. Náklady na přepravu pro bezplatné rozdělení všech produktů stažených z trhu jsou způsobilé v rámci operačního programu na základě paušálních částek stanovených v závislosti na vzdálenosti mezi místem stažení a místem dodávky podle přílohy XII.
V případě námořní přepravy určují členské státy vzdálenost mezi místem stažení z trhu a místem dodávky. Pokud je možná pozemní přeprava, nesmí náhrada přesahovat náklady na pozemní přepravu po nejkratší trase mezi místem nakládky a teoretickým místem dodání. Pro částky stanovené v příloze XII se používá opravný koeficient 0,6.
2. Náklady na přepravu jsou hrazeny straně, která skutečně nese finanční náklady na příslušnou přepravní operaci.
Platbu je možné provést pouze po předložení podkladové dokumentace, která obsahuje zejména tyto údaje:
a)
názvy přijímajících organizací;
b)
množství dotčených produktů;
c)
převzetí přijímajícími organizacemi a použité dopravní prostředky a
d)
vzdálenost mezi místem stažení z trhu a místem dodávky.
Článek 82
Náklady na třídění a balení
1. Náklady na třídění a balení ovoce a zeleniny stažených z trhu a určených k bezplatnému rozdělení jsou způsobilé v rámci operačních programů v případě produktů v baleních o čisté hmotnosti menší než 25 kilogramů s paušální sazbou stanovenou v příloze XIII části A.
2. Balení produktů určených k bezplatnému rozdělování jsou opatřena evropským znakem a jedním (nebo několika) z nápisů uvedených v příloze XIII části B.
3. Náklady na třídění a balení jsou hrazeny organizaci producentů, která tyto operace provedla.
Platbu je možné provést pouze po předložení podkladové dokumentace, která obsahuje zejména tyto údaje:
a)
názvy přijímajících organizací;
b)
množství dotčených produktů a
c)
převzetí přijímajícími organizacemi, s uvedením druhu obchodní úpravy.
Článek 83
Podmínky pro příjemce stažených produktů
1. Příjemci stažených produktů podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 se zavazují:
a)
dodržovat ustanovení tohoto nařízení;
b)
vést samostatné skladové a finanční výkazy pro příslušné operace;
c)
podrobit se kontrolám podle právních předpisů Unie a
d)
předložit podkladovou dokumentaci o konečném určení každého příslušného produktu ve formě přejímacího listu (nebo rovnocenného dokladu), který potvrzuje, že stažené produkty byly převzaty třetí stranou za účelem jejich bezplatného rozdělení.
Členské státy však mohou rozhodnout, že příjemci nemusí vést výkazy ani účetnictví podle písm. b) prvního pododstavce, pokud dostávají pouze malá množství a pokud státy posoudí riziko jako nízké. O tomto rozhodnutí a jeho odůvodnění se provede záznam.
2. Příjemci stažených produktů pro jiná určení se zavazují:
a)
dodržovat ustanovení tohoto nařízení;
b)
vést samostatné skladové a finanční výkazy pro příslušné operace, pokud to členské státy posoudí jako vhodné i přes skutečnost, že produkt byl před dodáním denaturován;
c)
podrobit se kontrolám podle právních předpisů Unie a
d)
v případě stažených produktů určených pro destilaci se rovněž zavazují, že nezažádají o dodatečnou podporu pro alkohol vyrobený z příslušných produktů.
Oddíl 3
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
Článek 84
Definice sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„sklízením nezralého ovoce a zeleniny“ se rozumí úplné sklizení neobchodovatelných produktů v určité oblasti, které se provádí před počátkem obvyklé sklizně. Dotčené produkty nesmějí být poškozeny ještě před sklizní nezralého ovoce a zeleniny, a to ani klimatickými podmínkami, chorobou, ani jiným způsobem;
b)
„nesklízením“ se rozumí situace, kdy se z dotčené oblasti nesklidí během normálního produkčního cyklu žádná produkce k obchodním účelům. Zničení produktů v důsledku klimatického jevu nebo napadení chorobou se nepokládá za nesklízení.
2. Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a nesklízení doplňuje běžné pěstitelské postupy a liší se od nich.
Článek 85
Podmínky sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Pokud jde o sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení, členské státy:
a)
přijmou prováděcí předpisy k těmto opatřením, včetně předběžného oznámení o nesklízení nebo sklízení nezralého ovoce a zeleniny, jeho obsahu a lhůtách, výše náhrad k výplatě a používání opatření, a dále stanoví podrobný seznam produktů způsobilých v rámci opatření;
b)
přijmou předpisy zajišťující, aby provedení opatření nemělo nepříznivý dopad na životní prostředí ani nepříznivé rostlinolékařské důsledky;
c)
zkontrolují, zda jsou opatření správně uplatňována, včetně ustanovení podle písmen a) a b), a pokud tomu tak není, neschválí použití opatření.
2. Organizace producentů a sdružení organizací producentů oznamují příslušným orgánům členského státu předem telefaxem nebo elektronicky všechna plánovaná sklízení nezralého ovoce a zeleniny či jejich nesklízení.
Do prvního oznámení v každém roce za daný produkt zahrnou analýzu založenou na očekávané tržní situaci, která odůvodňuje sklízení nezralého ovoce a zeleniny jako opatření pro předcházení krizím.
3. Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení nesmí být zároveň uplatněno na stejný produkt a stejnou oblast během jednoho roku, ani během dvou po sobě následujících let.
4. Vyrovnávací platby, které zahrnují jak příspěvek Unie, tak i příspěvek organizace producentů na sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení, stanoví členský stát podle odst. 1 písm. a) jako platby na hektar:
a)
tak, aby zahrnovaly pouze dodatečné náklady vzniklé použitím opatření, s ohledem na environmentální a rostlinolékařské řízení nezbytné pro dodržení ustanovení přijatých podle odst. 1 písm. b), nebo
b)
tak, aby zahrnovaly nejvýše 90 % maximální míry podpory na stažení z trhu podle článku 79.
Oddíl 4
Propagace a komunikace
Článek 86
Provádění propagačních a komunikačních opatření
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy k uplatňování propagačních a komunikačních opatření. Tyto předpisy musí v případě potřeby umožnit rychlé použití opatření.
2. Akce v rámci propagačních a komunikačních opatření doplňují veškeré probíhající propagační a komunikační akce, které nesouvisí s opatřeními pro předcházení krizím a jejich řešení uplatňovanými dotčenou organizací producentů.
Oddíl 5
Odborná příprava
Článek 87
Provádění vzdělávacích opatření
Členské státy přijmou prováděcí předpisy k provádění vzdělávacích opatření.
Oddíl 6
Pojištění sklizně
Článek 88
Cíl pojištění sklizně
Pojištění sklizně řídí organizace producentů a toto pojištění přispívá k zabezpečení příjmů producentů a k pokrytí tržních ztrát vzniklých organizaci producentů nebo jejím členům, pokud jsou postiženi přírodní pohromou, klimatickými jevy, a případně chorobami rostlin nebo škůdci.
Článek 89
Provádění pojištění sklizně
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy v oblasti pojištění sklizně, včetně předpisů nutných pro zajištění, že pojistnými opatřeními nebude narušena hospodářská soutěž na pojistném trhu.
2. Členské státy mohou dodatečným vnitrostátním financováním přispívat k podpoře opatření k pojištění sklizně, která využívají prostředky z provozního fondu. Celková veřejná podpora na pojištění sklizně však nesmí překročit:
a)
80 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy srovnatelnými s přírodní pohromou;
b)
50 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti:
i)
ztrátám uvedeným v písmenu a) a proti jiným ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a
ii)
ztrátám způsobených chorobami zvířat a rostlin nebo škůdci.
Limit stanovený v prvním pododstavci písm. b) platí i v těch případech, kdy je jinak provozní fond způsobilý pro 60 % finanční podpory Unie podle čl. 103d odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Pojištění sklizně nekryje platby pojistného, které nahrazují producentům více než 100 % utrpěné ztráty příjmů, s přihlédnutím k veškerým náhradám, které producenti obdrží z jiných režimů podpory souvisejících s pojištěným rizikem.
4. Pro účely tohoto článku má pojem „nepříznivý klimatický jev srovnatelný s přírodní pohromou“ stejný význam jako v čl. 2 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (13).
Oddíl 7
Podpora na správní náklady na zřizování vzájemných fondů
Článek 90
Podmínky podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy týkající se podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů.
2. Podpora na správní náklady na zřizování vzájemných fondů sestává z příspěvku Unie a z příspěvku organizace producentů. Celková výše podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů nesmí překročit tento podíl příspěvku organizace producentů do vzájemného fondu v prvním, druhém a třetím roce jeho fungování:
a)
10 %, 8 % a 4 % v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později;
b)
5 %, 4 % a 2 % v ostatních členských státech.
3. Organizace producentů může obdržet podporu podle odstavce 2 pouze jednou a pouze v prvních třech letech fungování fondu. Pokud požádá organizace producentů o podporu až ve druhém nebo třetím roce fungování fondu, bude podpora činit:
a)
8 % a 4 % v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později;
b)
4 % a 2 % v ostatních členských státech.
4. Členské státy mohou stanovit stropy pro částky, které může organizace producentů obdržet jako podporu na správní náklady na zřizování vzájemných fondů.
KAPITOLA IV
Vnitrostátní finanční podpora
Článek 91
Stupeň organizovanosti producentů
1. Pro účely čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu vypočítá jako hodnota produkce ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu a uvedené na trh organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů a seskupeními producentů vydělená celkovou hodnotou produkce ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu.
2. Stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu se pokládá za obzvláště nízký, pokud jeho průměrná hodnota vypočtená podle odstavce 1 činí za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici, méně než 20 %.
Vnitrostátní finanční podporu je možné čerpat pouze na produkci ovoce a zeleniny vyprodukovanou v regionu uvedeném v tomto článku. Pro účely této kapitoly se za region pokládá určitá část území členského státu vymezená na základě její správní, zeměpisné nebo hospodářské charakteristiky.
Článek 92
Schvalování výplaty vnitrostátní finanční podpory
1. Členské státy předkládají Komisi žádost o schválení poskytnutí vnitrostátní finanční podpory podle čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro operační programy, které mají být provedeny ve kterémkoli příslušném kalendářním roce, do 31. ledna daného roku.
Žádost je doprovázena dokladem prokazujícím, že stupeň organizovanosti producentů v dotčeném regionu je obzvláště nízký podle definice v článku 91 tohoto nařízení a že podporu lze čerpat pouze na produkty odvětví ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu, a dále údaji o dotčené organizaci producentů, výši příslušné podpory a podílu finančních příspěvků poskytovaných v souladu s čl. 103b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Komise schválí nebo zamítne žádost do tří měsíců od jejího předložení. Neodpoví-li Komise v této lhůtě, považuje se žádost za schválenou.
Pokud je žádost neúplná, přeruší se tříměsíční lhůta a členský stát je informován o zjištěných nesrovnalostech. Přerušení nabývá účinnosti ode dne, kdy je o něm členský stát informován, a trvá do obdržení kompletní žádosti.
Článek 93
Změny operačního programu
Organizace producentů, která chce žádat o vnitrostátní finanční podporu, upraví podle potřeby svůj operační program podle článků 65 nebo 66.
Článek 94
Žádost o platbu a platba vnitrostátní finanční podpory
1. Organizace producentů žádají o vnitrostátní finanční podporu a členské státy tuto podporu vyplácejí podle článků 69 až 70.
2. Členské státy mohou přijmout doplňující pravidla týkající se platby vnitrostátní finanční podpory, včetně možnosti poskytnout zálohu a částečnou platbu.
Článek 95
Uhrazení vnitrostátní finanční podpory Unií
1. Členské státy mohou požádat Unii o uhrazení schválené vnitrostátní finanční podpory skutečně vyplacené organizacím producentů nejpozději do 1. ledna druhého roku následujícího po roce provádění programu.
Žádost je doprovázena dokladem prokazujícím, že ve třech ze čtyř předchozích let byly splněny podmínky uvedené v čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, a dále údaji o dotčených organizacích producentů, výši skutečně vyplacené podpory a popisem provozního fondu rozděleným na celkovou výši, příspěvky Unie, členského státu (vnitrostátní finanční podpora) a organizací producentů a členů.
2. Komise přijme rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí této žádosti. Žádost se zamítne, pokud nebyla dodržena pravidla o schvalování a uhrazení vnitrostátní finanční podpory či pokud žádající členský stát nedodržel pravidla týkající se organizací producentů, provozního fondu a operačních programů stanovená v tomto nařízení nebo v nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Jestliže bylo uhrazení podpory Unií schváleno, ohlásí se způsobilé výdaje Komisi postupem stanoveným v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (14).
4. Podíl uhrazení vnitrostátní finanční podpory z prostředků Unie nesmí překročit 60 % vnitrostátní finanční podpory poskytnuté organizaci producentů.
KAPITOLA V
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Zprávy a oznámení
Článek 96
Zprávy seskupení producentů a organizací producentů
1. Na žádost příslušného orgánu členského státu poskytne seskupení producentů a organizace producentů veškeré příslušné údaje potřebné pro vypracování výroční zprávy podle čl. 97 písm. b).
2. Spolu se žádostmi o podporu předkládají organizace producentů výroční zprávy o provádění operačních programů.
Tyto zprávy se týkají:
a)
operačních programů prováděných během předchozího roku;
b)
hlavních změn operačních programů a
c)
rozdílů mezi odhadovanou podporou a požadovanou podporou.
3. U každého prováděného operačního programu se ve výroční zprávě uvedou:
a)
dosažené úspěchy a výsledky operačního programu, založené podle potřeby na společných ukazatelích výstupů a výsledků uvedených v příloze VIII a popřípadě na dodatečných ukazatelích výstupů a výsledků uvedených ve vnitrostátní strategii, a
b)
shrnutí významných problémů, které bylo třeba při řízení programu řešit, a veškerá opatření přijatá pro zajištění kvality a účinnosti provádění programu.
Ve výročních zprávách se případně uvede, které účinné záruky byly zavedeny v souladu s vnitrostátní strategií a při uplatňování čl. 103c odst. 5 nařízení (ES) č. 1234/2007 s cílem chránit životní prostředí před možným zvýšeným tlakem v důsledku investic podporovaných v rámci operačního programu.
4. Za závěrečný rok provádění operačního programu nahrazuje výroční zprávu podle odstavce 1 zpráva závěrečná.
Závěrečné zprávy uvedou, do jaké míry bylo dosaženo cílů sledovaných v programech. Vysvětlí změny akcí nebo metod a určí faktory, které přispěly k úspěchu či nezdaru při provádění programu a o nichž se uvažuje nebo bude uvažovat při vypracování následných operačních programů nebo při změně stávajících operačních programů.
5. Jestliže seskupení producentů nebo organizace producentů nepředloží členském státu oznámení v souladu s požadavky tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo pokud se oznámení zdá být nesprávné s ohledem na objektivní skutečnosti známé členskému státu, pozastaví členský stát, aniž jsou tím dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, uznání seskupení producentů nebo uznání organizace producentů až do okamžiku, kdy je předloženo správné oznámení.
Členský stát uvede ve své výroční zprávě podle čl. 97 písm. b tohoto nařízení podrobné údaje o těchto případech.
Článek 97
Oznámení členských států týkající se organizací producentů, sdružení organizací producentů a seskupení producentů
Členské státy Komisi oznámí tyto údaje a předají tyto dokumenty:
a)
každoročně do 31. ledna celkovou výši provozních fondů schválenou na daný rok pro všechny operační programy. V tomto oznámení se jednoznačně uvede celková výše provozních fondů i celková částka podpory, kterou do těchto fondů poskytla Unie. Tyto údaje je nutno dále rozdělit na částky určené na opatření pro přecházení krizím a jejich řešení a na jiná opatření;
b)
každoročně do 15. listopadu výroční zprávu o organizacích producentů, sdruženích producentů a seskupeních producentů a provozních fondech, operačních programech a plánech uznání funkčních v předchozím roce. Výroční zpráva musí obsahovat zejména údaje uvedené v příloze XIV;
c)
každoročně do 31. ledna finanční částku, s níž se počítá na provedení plánů uznání pro daný rok. Uvádějí se schválené částky nebo jejich odhady. U jednotlivých seskupení producentů se v oznámení uvádějí tyto údaje:
i)
celková částka na provádění plánu uznání v daném roce, příspěvky od Unie, členských států a seskupení producentů a/nebo členů seskupení producentů;
ii)
rozdělení podpor na podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. a) a čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 98
Oznámení členských států týkající se produkčních cen ovoce a zeleniny na vnitřním trhu
1. Příslušné orgány členských států oznámí Komisi každou středu do 12:00 hodin (bruselského času) průměrné zjištěné ceny ovoce a zeleniny pro každý tržní den na reprezentativních trzích uvedených v příloze XV části A.
U ovoce a zeleniny, na které se vztahuje všeobecná obchodní norma, se oznamují pouze ceny produktů, které splňují normu, zatímco ceny u produktů, na které se vztahuje zvláštní obchodní norma, se týkají pouze produktů třídy I.
Oznámené ceny jsou ceny produktů při výstupu z balíren, tříděných, balených a případně na paletách, vyjádřené v eurech na 100 kilogramů čisté hmotnosti.
Pokud mají členské státy k dispozici příslušné údaje, oznámí ceny podle druhů a odrůd produktů, velikosti a obchodní úpravy specifikovaných v příloze XV části A. Pokud se zaznamenané ceny týkají jiných druhů, odrůd, velikostí nebo obchodní úpravy, než které jsou uvedeny v příloze XV části A, oznámí příslušné orgány členských států Komisi druhy, odrůdy, velikosti nebo obchodní úpravu produktů, kterým ceny odpovídají.
2. Členské státy určí reprezentativní trhy v pěstitelské oblasti pro dotčené ovoce a zeleninu na základě obchodních transakcí uskutečněných na fyzicky zjistitelných trzích (např. velkoobchodní trhy, aukce nebo jiná místa provádění nabídky a poptávky), nebo na základě přímých obchodních transakcí mezi producenty, včetně organizací producentů, a individuálními odběrateli (velkoobchodníky, obchodníky, distribučními středisky a jinými hospodářskými subjekty). Reprezentativní trhy mohou být určeny také na základě kombinace obchodních transakcí uskutečněných na fyzicky zjistitelných trzích a přímých transakcí.
3. Produkční ceny ovoce a zeleniny a jiných produktů uvedených v příloze XV části B příslušné orgány členských států mohou Komisi oznámit na dobrovolném základě.
4. Oznámení cen podle odstavce 3 probíhá v souladu s pokyny, které přijme Komise; Komise tyto pokyny veřejně zpřístupní způsobem, který uzná za vhodný.
Oddíl 2
Kontroly
Článek 99
Systém jednoznačné identifikace
Členské státy zajistí používání systému jednoznačné identifikace u všech žádostí o podporu předkládaných stejnou organizací producentů nebo seskupením producentů. Tato identifikace musí být slučitelná se systémem identifikace totožnosti uvedeným v čl. 15 odst. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (15).
Článek 100
Postupy předkládání
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, stanoví členské státy vhodné postupy pro podávání žádostí o podpory, žádostí o uznání nebo o schválení operačního programu i o požadované platby.
Článek 101
Výběr vzorku
Tam, kde je vhodné provádět kontroly na základě odebraných vzorků, zajistí členské státy povahou a četností těchto kontrol a na základě analýzy rizika, aby kontroly byly přiměřené dotčenému opatření.
Článek 102
Správní kontroly
Správní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu nebo o požadované platby a týkají se všech prvků, které je možné a vhodné kontrolovat. Tyto postupy vyžadují evidenci provedených operací, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě zjištěných nesrovnalostí.
Článek 103
Kontroly na místě
1. O každé kontrole na místě se vypracuje kontrolní zpráva, aby bylo možné ověřovat údaje o provedených kontrolách. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
režim podpory a kontrolovanou žádost;
b)
přítomné osoby;
c)
kontrolované akce, opatření a dokumenty a
d)
výsledky kontroly.
2. Příjemci může být dána možnost zprávu podepsat za účelem potvrzení jeho přítomnosti při kontrole a připojit poznámky. V případě zjištění nesrovnalostí může příjemce obdržet kopii kontrolní zprávy.
3. Kontroly na místě lze oznámit předem za podmínky, že tím není ohrožen účel kontroly. Předběžné oznámení by mělo být omezeno na nezbytnou minimální lhůtu.
4. Pokud je to možné, provádějí se kontroly na místě podle tohoto nařízení a jiné kontroly podle právních předpisů Unie, které se týkají zemědělských subvencí, ve stejnou dobu.
Článek 104
Udělení uznání a schválení operačních programů
1. Členské státy před tím, než uznají organizaci producentů podle čl. 125b odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, provádějí návštěvy na místě v organizaci producentů, aby ověřily splnění podmínek pro uznání.
2. Před schválením operačního programu podle článku 64 ověří příslušný orgán členského státu všemi vhodnými prostředky, včetně kontrol na místě, operační programy předložené ke schválení a podle okolností také žádosti o změny. Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
správnosti údajů podle čl. 59 písm. a), b) a e), které se uvádějí v návrhu operačního programu;
b)
souladu programů s článkem 103c nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i s vnitrostátním rámcem a vnitrostátní strategií;
c)
způsobilosti akcí a způsobilosti navrhovaných výdajů;
d)
soudržnosti a odborné kvality programů, přiměřenosti odhadů a plánu podpor, jakož i plánování jejich provedení. Na základě kontrol se ověřuje, zda byly stanoveny měřitelné cíle, aby tak bylo možné monitorovat jejich plnění, a to, zda stanovených cílů lze dosáhnout provedením navrhovaných akcí; a
e)
souladu operací, na které se žádá o podporu, s platnými vnitrostátními právními předpisy a předpisy Unie, a to popřípadě zejména s předpisy o veřejných zakázkách, státní podpoře a dalšími příslušnými závaznými normami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech, ve vnitrostátním rámci nebo vnitrostátní strategii.
Článek 105
Správní kontroly žádostí o podporu na operační programy
1. Před poskytnutím podpory provádějí členské státy správní kontroly všech žádostí o podporu; tyto kontroly mohou být doplněny kontrolami na místě na základě vzorků podle článku 106.
2. Správní kontroly žádostí o podporu musí zejména, a pokud je to přiměřené z hlediska předložené žádosti, zahrnovat ověření:
a)
výroční, a popřípadě také závěrečné zprávy o provedení operačního programu, předané společně s žádostí o podporu;
b)
hodnoty produkce uvedené na trh, příspěvků do provozního fondu a vynaložených výdajů;
c)
dodávky produktů a služeb a pravosti uplatňovaných výdajů;
d)
souladu provedených akcí s akcemi zařazenými do schváleného operačního programu;
e)
dodržování nařízených finančních a dalších limitů a stropů.
3. Výdaje vzniklé v rámci operačního programu musí být doloženy fakturami a doklady o provedení platby, např. výpisy z bankovního účtu. Není-li to možné, dokládají se platby doklady stejné průkazní hodnoty. Použité faktury musí být vyhotoveny jménem organizace producentů, sdružení organizací producentů či dceřiného podniku v situaci uvedené v čl. 50 odst. 9 nebo, s výhradou souhlasu členského státu, jménem jednoho nebo několika členů. V případě potřeby však musí být faktury týkající se osobních nákladů podle přílohy IX bodu 2 písm. b) vyhotoveny jménem organizace producentů, sdružení organizace producentů či dceřiného podniku v situaci uvedené v čl. 50 odst. 9.
Článek 106
Kontroly na místě u žádostí o podporu na operační programy
1. V souvislosti s ověřováním žádosti o podporu uvedené v čl. 69 odst. 1 provádějí členské státy kontroly na místě u organizací producentů, aby zajistily soulad s podmínkami pro poskytnutí podpory nebo zbývající částky podpory pro daný rok.
Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
souladu s kritérii uznání pro daný rok;
b)
čerpání provozního fondu v daném roce, včetně výdajů uváděných v žádostech o zálohy nebo částečné platby, hodnoty produkce uvedené na trh, příspěvků do provozního fondu a vykázaných výdajů doložených účetními nebo jinými doklady;
c)
kontrol druhého stupně u výdajů na stažení z trhu a sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení.
2. Kontroly uvedené v odstavci 1 se musí každý rok vztahovat k významnému vzorku žádostí. Vzorek v členských státech, které mají více než deset uznaných organizací producentů, musí představovat nejméně 30 % celkové požadované podpory. V ostatních případech musí být každá organizace producentů navštívena nejméně jednou za tři roky.
Před výplatou podpory nebo zbývající částky podpory, která se vztahuje k poslednímu roku operačního programu, musí být u každé organizace provedena alespoň jedna kontrola.
3. Výsledky kontrol na místě se vyhodnocují, aby bylo možné stanovit, zda některé ze zjištěných problémů jsou systémového charakteru a zda z nich plyne riziko pro další podobné akce, příjemce nebo subjekty. Hodnocení rovněž označí příčiny těchto situací, případnou potřebu dalšího přezkoumání a nezbytná nápravná a preventivní opatření.
Pokud kontroly odhalí vážné nesrovnalosti v regionu nebo v části regionu nebo u konkrétní organizace producentů, provede členský stát během dotčeného roku dodatečné kontroly a zvýší procentní podíl odpovídajících žádostí, které mají být zkontrolovány v následujícím roce.
4. Členské státy na základě analýzy rizik určí, které organizace producentů je třeba kontrolovat.
Při analýze rizik je třeba zejména přihlédnout:
a)
k výši podpory;
b)
k zjištěním při kontrolách v předchozích letech;
c)
k prvku nahodilosti a
d)
k jiným parametrům, které určí členské státy.
Článek 107
Kontroly na místě zaměřené na opatření operačních programů
1. Členské státy prostřednictvím kontrol na místě zaměřených na opatření operačních programů ověřují zejména:
a)
provádění akcí zařazených do operačního programu;
b)
zda je provádění nebo zamýšlené provádění akce v souladu s využitím popsaným ve schváleném operačním programu;
c)
u dostatečného počtu výdajových položek, zda jsou povaha a časové zařazení příslušného výdaje v souladu s právními předpisy Unie a zda odpovídají schváleným specifikacím;
d)
zda lze vzniklé výdaje doložit účetními nebo jinými doklady a
e)
hodnotu produkce uvedené na trh.
2. Hodnota produkce uvedené na trh se ověřuje na základě údajů z finančního účetního systému kontrolovaných a potvrzených podle vnitrostátních předpisů.
Za tímto účelem se členské státy mohou rozhodnout, že prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh bude ověřeno stejným způsobem jako údaje finančního účetnictví.
Kontrola prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh může být provedena před předáním příslušné žádosti o podporu. Nejpozději se provádí před vyplacením podpory.
3. Až na výjimečné okolnosti zahrnuje kontrola na místě návštěvu akce, nebo jde-li o akci nehmotnou, návštěvu jejího navrhovatele. Zejména akce v jednotlivých podnicích, které patří do vzorku podle čl. 106 odst. 2, musí být navštíveny nejméně jednou, aby se ověřilo jejich provádění.
Členské státy se však mohou rozhodnout, že neprovedou tyto návštěvy u menších akcí nebo v případech, kdy posoudí riziko, že nejsou splněny podmínky pro poskytnutí podpory nebo že operace není provedena, jako nízké. O tomto rozhodnutí a jeho odůvodnění se provede záznam.
4. Kontrola na místě se týká všech závazků a povinností organizace producentů nebo jejích členů, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
5. Do plnění četnosti kontrol podle čl. 106 odst. 2 lze započítat pouze kontroly vyhovující všem požadavkům tohoto článku.
Článek 108
Kontroly prvního stupně při stažení z trhu
1. Členské státy provádějí při stažení z trhu ve všech organizacích producentů kontroly prvního stupně, které zahrnují kontrolu dokladů a totožnosti a rovněž fyzickou kontrolu, případně kontrolu hmotnosti produktů stažených z trhu formou odběru vzorků, a kontrolu dodržování podmínek podle článku 76 v souladu s postupy stanovenými v hlavě II kapitole II. Kontrola se provádí po přijetí oznámení podle čl. 78 odst. 1 ve lhůtách podle čl. 78 odst. 2.
2. Kontroly prvního stupně podle odstavce 1 se vztahují na 100 % množství produktů stažených z trhu. Po skončení této kontroly jsou stažené produkty, kromě produktů určených k bezplatnému rozdělení, denaturovány nebo vyřazovány pro zpracovatelský průmysl pod dohledem příslušných orgánů a za podmínek stanovených členským státem podle článku 80.
3. Jsou-li však produkty určeny k bezplatnému rozdělení, mohou členské státy odchylně od odstavce 2 kontrolovat menší procentní podíl, než je stanoveno v uvedeném odstavci, za předpokladu, že tento podíl nebude u žádné organizace producentů během hospodářského roku menší než 10 % příslušných množství. Kontrola může proběhnout v prostorách organizace producentů nebo příjemců produktů. V případě, že kontroly odhalí závažné nesrovnalosti, provedou příslušné orgány členského státu dodatečné kontroly.
Článek 109
Kontroly druhého stupně při stažení z trhu
1. V rámci kontrol uvedených v článku 106 provádějí členské státy při stažení z trhu kontroly druhého stupně.
Členské státy stanoví kritéria analýzy a posouzení rizik nedodržení předpisů organizacemi producentů při stažení z trhu. Tato kritéria mimo jiné berou v úvahu závěry předchozích kontrol prvního a druhého stupně a skutečnost, zda organizace producentů dodržuje určitý postup pro zajištění jakosti. Tato kritéria se používají pro stanovení minimální četnosti kontrol druhého stupně pro každou organizaci producentů.
2. Kontroly podle odstavce 1 zahrnují kontroly na místě u organizací producentů a u příjemců produktů stažených z trhu, aby bylo zaručeno, že byly dodrženy potřebné podmínky pro vyplacení podpory Unie. Tyto kontroly zahrnují:
a)
ověření skladových a účetních výkazů vedených všemi organizacemi producentů, které provádějí během příslušného hospodářského roku jedno nebo více stažení z trhu;
b)
ověření množství uvedených na trh podle údajů v žádostech o podporu, a zejména skladových a účetních výkazů, faktur a případně jejich věrohodnosti a rovněž shody údajů v prohlášeních s účetními nebo daňovými údaji příslušných organizací producentů;
c)
kontroly správnosti účetnictví, zejména věrohodnosti čistých příjmů organizací producentů podle údajů v žádostech o platby, úměrnosti všech nákladů na stažení z trhu, které zajistí správnost všech uvedených částek, a
d)
kontrolu určení produktů stažených z trhu podle údajů v žádostech o platbu a kontrolu vhodné denaturace, která zajišťuje, že organizace producentů a příjemci dodrželi ustanovení tohoto nařízení.
3. Kontroly uvedené v odstavci 2 se provádějí v prostorách dotčených organizací producentů a příjemců s těmito organizacemi spojených. Každá kontrola zahrnuje odběr vzorků, který se týká nejméně 5 % množství produktů stažených organizací producentů během hospodářského roku.
4. Skladové a účetní výkazy podle odst. 2 písm. a) zaznamenávají pro každý stažený produkt tyto operace (vyjádřené v množství):
a)
produkci dodanou členy organizace producentů a členy jiných organizací producentů v souladu s čl. 125a odst. 2 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
prodeje uskutečněné organizací producentů rozdělené na produkty určené pro trh s čerstvými produkty a na ostatní druhy produktů (včetně surovin pro zpracování) a
c)
produkty stažené z trhu.
5. Kontroly týkající se určení produktů podle odst. 4 písm. c) zahrnují zejména:
a)
namátkovou kontrolu samostatného účetnictví příjemců a případně ověření shody těchto údajů s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy a
b)
kontrolu dodržování příslušných environmentálních předpisů.
6. V případě, že kontroly druhého stupně odhalí závažné nesrovnalosti, příslušné orgány členského státu provádějí důkladnější kontroly druhého stupně pro příslušný hospodářský rok a zvýší četnost kontrol druhého stupně v prostorách dotčených organizací producentů nebo jejich sdružení během následujícího hospodářského roku.
Článek 110
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Členské státy ověří před sklízením nezralého ovoce a zeleniny formou kontroly na místě, že dotčené produkty nejsou poškozené a že daná plocha je dobře obhospodařována. Po sklizení nezralého ovoce a zeleniny členské státy ověří, že dotčená plocha byla zcela sklizena a že sklizený produkt byl denaturován.
Po skončení období sklizně ověří členské státy spolehlivost analýzy založené na očekávané situaci na trhu podle čl. 85 odst. 2. Provedou rovněž analýzu všech rozdílů mezi očekávanou a skutečnou situací na trhu.
2. Dříve než proběhne nesklízení ovoce a zeleniny, ověří členské státy formou kontroly na místě, že daná plocha byla dobře obhospodařována, že nedošlo k žádné částečné sklizni a že produkt je řádně vyvinut a celkově zdravý, přiměřený a splňuje požadavky na prodejní jakost.
Členské státy zajistí, aby produkce byla denaturována. Pokud to není možné, zajistí formou návštěvy nebo návštěv na místě během období sklizně, aby neproběhlo žádné sklízení.
3. Ustanovení čl. 109 odst. 1, 2, 3 a 6 se použijí obdobně.
Článek 111
Kontroly před schválením plánů uznání provedené u seskupení producentů
1. Členské státy předtím, než schválí plán uznání seskupení producentů podle čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, provádějí kontroly na místě u právnické osoby nebo jasně vymezené složky právnické osoby.
2. Členské státy ověří všemi vhodnými prostředky, včetně kontrol na místě:
a)
přesnost údajů uvedených v plánu uznání;
b)
hospodářskou soudržnost a odbornou kvalitu plánu, přiměřenost odhadů i plánování jeho provedení;
c)
způsobilost akcí a způsobilost a opodstatněnost navrhovaných výdajů a
d)
soulad operací, na které se žádá o podporu, s platnými vnitrostátními právními předpisy a předpisy Unie, a to zejména s předpisy o veřejných zakázkách a státní podpoře a dalšími příslušnými závaznými normami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech, ve vnitrostátním rámci nebo ve vnitrostátní strategii.
Článek 112
Kontroly žádostí o podporu podaných seskupeními producentů
1. Před poskytnutím platby provádějí členské státy správní kontroly všech žádostí o podporu předložených seskupeními producentů a na základě vzorků také kontroly na místě.
2. Po předložení žádosti o podporu podle článku 45 provádějí členské státy kontroly na místě u seskupení producentů, aby zajistily soulad s podmínkami pro poskytnutí podpory pro daný rok.
Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
souladu s kritérii uznání pro daný rok a
b)
hodnoty produkce uvedené na trh, jakož i provádění opatření obsažených v plánu uznání a vzniklých nákladů.
3. Kontroly uvedené v odstavci 2 se musí každý rok vztahovat k významnému vzorku žádostí. Vzorek představuje nejméně 30 % celkové částky podpory.
Všechna seskupení producentů se kontrolují alespoň jednou za pět let.
4. Články 105 a 107 se použijí obdobně.
Článek 113
Nadnárodní organizace producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů
1. Členský stát, v němž má sídlo nadnárodní organizace producentů nebo nadnárodní sdružení organizací producentů, má celkovou odpovědnost za organizování kontrol této organizace nebo sdružení, zejména pokud jde o operační program a provozní fond, a podle potřeby uplatňuje sankce.
2. Ostatní členské státy, od nichž se vyžaduje správní spolupráce podle čl. 28 odst. 2 písm. c) a čl. 35 odst. 2 písm. c), provádějí takové správní kontroly a kontroly na místě, které vyžaduje členský stát uvedený v odstavci 1 tohoto článku, a podávají mu zprávy o jejich výsledcích. Dodržují všechny termíny stanovené členským státem podle odstavce 1.
3. Předpisy platné v členském státě podle odstavce 1 se použijí na organizaci producentů, operační program i provozní fond. Pokud však jde o environmentální a rostlinolékařské otázky a dále o nakládání s produkty staženými z trhu, použijí se právní předpisy členského státu, kde se uskutečňuje produkce.
Oddíl 3
Sankce
Článek 114
Nedodržení kritérií uznání
1. Členské státy odejmou uznání organizaci producentů, pokud dojde k podstatnému nedodržení kritérií uznání, které je výsledkem úmyslného jednání nebo hrubé nedbalosti organizace producentů.
Členské státy zejména odejmou uznání organizaci producentů tehdy, jestliže se nedodržení kritérií uznání týká:
a)
porušení požadavků článků 21, 23, čl. 26 odst. 1 a 2 nebo článku 31 nebo
b)
situace, kdy hodnota produkce uvedené na trh dva po sobě následující roky klesne pod limit stanovený členským státem podle čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Odnětí uznání podle tohoto odstavce nabývá účinnosti dnem, od něhož nebyly plněny podmínky uznání, s výhradou jakýchkoli použitelných horizontálních právních předpisů na vnitrostátní úrovni týkajících se časových lhůt.
2. Jestliže se nepoužije odstavec 1, členské státy pozastaví uznání organizace producentů v případě, kdy je nedodržení kritérií uznání podstatné, avšak pouze dočasné.
Během doby pozastavení se nevyplácí žádná podpora. Uvedené pozastavení nabývá účinnosti dnem, kdy proběhla kontrola, a končí dnem kontroly, která prokáže, že dotčená kritéria jsou splněna.
Období pozastavení nepřesáhne 12 měsíců. Nejsou-li splněna dotčená kritéria po 12 měsících, je uznání odňato.
Členské státy mohou provádět platby po uplynutí lhůty stanovené v článku 70, je-li toho zapotřebí k použití tohoto odstavce. Tyto pozdější platby však v žádném případě nelze provést po 15. říjnu druhého roku následujícího po roce provádění programu.
3. V jiných případech nedodržení kritérií uznání, v nichž se nepoužije odstavec 1 a 2, zašlou členské státy písemné varování, v němž se uvedou nápravná opatření, jež je třeba přijmout. Členské státy mohou odložit platby podpory do doby přijetí těchto nápravných opatření.
Členské státy mohou provádět platby po uplynutí lhůty stanovené v článku 70, je-li toho zapotřebí k použití tohoto odstavce. Tyto pozdější platby však v žádném případě nelze provést po 15. říjnu druhého roku následujícího po roce provádění programu.
Nejsou-li nápravná opatření přijata během lhůty 12 měsíců, pokládá se to za podstatné nedodržení kritérií a následně se použije odstavec 2.
Článek 115
Podvody
1. Pokud se zjistí, že se organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů dopustilo podvodného jednání týkajícího se podpory v působnosti nařízení (ES) č. 1234/2007, pak aniž jsou dotčeny veškeré další sankce a postihy použitelné podle právních předpisů Unie a podle vnitrostátních předpisů, členské státy:
a)
odejmou uznání organizaci producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů;
b)
vyloučí z podpory příslušné akce nebo operace v rámci dotčeného operačního programu nebo plánu uznání a vyžádají navrácení veškeré podpory, která již byla na tyto operace vyplacena, a
c)
vyloučí z podpory organizaci producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů v rámci dotčeného operačního programu nebo plánu uznání na příští rok.
2. Členské státy mohou pozastavit uznání organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů nebo pozastavit platby těmto subjektům, pokud existuje podezření, že se tyto subjekty dopustily podvodného jednání, pokud jde o podporu v působnosti nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 116
Seskupení producentů
1. Na plány uznání uplatňují členské státy obdobně sankce a postihy stanovené v článku 114 nebo 117.
2. Pokud po uplynutí období stanoveného členským státem podle čl. 49 odst. 4 seskupení producentů není uznáno za organizaci producentů, členské státy kromě opatření podle odstavce 1 vyžadují navrácení:
a)
100 % podpory vyplacené seskupení producentů, pokud uznání nebylo možné získat v důsledku úmyslného jednání nebo hrubé nedbalosti seskupení producentů, nebo
b)
50 % podpory vyplacené seskupení producentů ve všech ostatních případech.
Článek 117
Operační program
1. Platby se vypočtou na základě toho, co je shledáno způsobilým.
2. Členské státy prozkoumají žádost o podporu zaslanou příjemcem a stanoví částky, které jsou pro podporu způsobilé. Určí:
a)
částku, jež by se vyplácela příjemci jen na základě jeho žádosti;
b)
částku, jež je splatná příjemci po prozkoumání způsobilosti žádosti.
3. Pokud je částka stanovená podle odst. 2 písm. a) vyšší než částka stanovená podle odst. 2 písm. b) o více než 3 %, uplatňuje se postih. Výše postihu se stanoví jako rozdíl mezi částkami vypočtenými v odst. 2 písm. a) a v odst. 2 písm. b).
Žádný postih se však nepoužije tehdy, pokud organizace producentů nebo seskupení producentů mohou doložit, že nenesou odpovědnost za zahrnutí nezpůsobilé částky.
4. Odstavce 2 a 3 se obdobně použijí na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol na místě nebo následných kontrol.
5. Pokud je hodnota produkce uvedené na trh ohlášena a zkontrolována před podáním žádosti o podporu, použijí se tyto ohlášené a schválené hodnoty při stanovování částek podle odst. 2 písm. a) a b).
Článek 118
Sankce po kontrolách prvního stupně při stažení z trhu
Jestliže jsou po kontrole uvedené v článku 108 zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních norem nebo minimálních požadavků podle článku 76, je příjemce povinen:
a)
zaplatit penále ve výši příspěvku Unie, vypočtené na základě množství stažených produktů, které neodpovídají obchodním normám nebo minimálním požadavkům, jsou-li tato množství pro dané stažení menší než 10 % množství oznámených ke stažení podle článku 78 tohoto nařízení;
b)
zaplatit penále ve výši dvojnásobku příspěvku Unie, jsou-li tato množství v rozmezí od 10 % do 25 % oznámených množství, nebo
c)
zaplatit penále ve výši příspěvku Unie za celé oznámené množství podle článku 78, pokud tato množství převyšují 25 % oznámeného množství.
Článek 119
Ostatní sankce použitelné vůči organizacím producentů při stažení z trhu
1. Postihy uvedené v článku 117 se vztahují na podporu, o niž se žádá v případech stažení z trhu, které jsou začleněny do výdajů operačních programů.
2. Výdaje na stažení z trhu se pokládají za nezpůsobilé tehdy, pokud s produkty nenabídnutými k prodeji nebylo naloženo způsobem stanoveným členským státem podle čl. 80 odst. 1, nebo má-li stažení produktu z trhu nebo jeho určení nepříznivý dopad na životní prostředí nebo jakékoli nepříznivé rostlinolékařské důsledky v rozporu s ustanoveními přijatými podle čl. 80 odst. 1.
Článek 120
Sankce použitelné vůči příjemcům stažených produktů
Jsou-li při kontrolách prováděných v souladu s články 108 a 109 zjištěny nesrovnalosti způsobené příjemci stažených produktů, použijí se tyto sankce:
a)
příjemci přestanou být způsobilými pro získání stažených produktů a
b)
příjemci produktů stažených z trhu jsou povinni nahradit hodnotu přijatých produktů a částky na krytí nákladů souvisejících s tříděním, balením a přepravou v souladu s pravidly stanovenými členskými státy.
Sankce podle písmene a) nabývá účinnosti okamžitě a uplatňuje se nejméně po dobu jednoho hospodářského roku. V závislosti na závažnosti nesrovnalosti může být její uplatňování prodlouženo.
Článek 121
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Jestliže je v případě sklízení nezralého ovoce a zeleniny zjištěno, že organizace producentů nesplnila své povinnosti, je tato organizace producentů povinna zaplatit formou penále částku vyrovnávací platby související s plochami, u nichž nebyla dodržena povinnost. Nesplnění povinností znamená případy, kdy:
a)
členský stát během ověřování podle čl. 110 odst. 1 druhého pododstavce zjistí, že sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebylo odůvodněno na základě analýzy očekávané situace na trhu v dané době;
b)
plocha ohlášená jako místo sklízení nezralého ovoce a zeleniny není způsobilá pro sklízení nezralého ovoce a zeleniny, nebo
c)
plocha není plně sklizena nebo produkce nebyla denaturována.
2. Jestliže je v případě nesklízení zjištěno, že organizace producentů nesplnila své povinnosti, je tato organizace producentů povinna zaplatit formou penále částku vyrovnávací platby související s plochami, u nichž nebyla dodržena povinnost. Nesplnění povinností znamená případy, kdy:
a)
plocha oznámená jako místo nesklízení není způsobilá pro nesklízení;
b)
již došlo ke sklizni nebo částečné sklizni nebo
c)
došlo k nepříznivému dopadu na životní prostředí nebo k jakýmkoli nepříznivým rostlinolékařským důsledkům, za něž je odpovědná organizace producentů.
3. Penále uvedené v odstavcích 1 a 2 se použije navíc k veškerým postihům uloženým podle článku 117.
Článek 122
Bránění kontrole na místě
Žádost o podporu je zamítnuta pro dotčenou část příslušných výdajů, pokud organizace producentů, její člen nebo příslušný zástupce zabrání provedení kontroly na místě.
Článek 123
Placení vymáhaných podpor a penále
1. Organizace producentů, sdružení organizací producentů, seskupení producentů nebo jiné dotčené subjekty navrátí neoprávněně vyplacenou podporu spolu s úroky a zaplatí penále stanovené v tomto oddíle.
Úroky se vypočítávají:
a)
na základě doby, která uplynula mezi platbou a jejím uhrazením příjemcem;
b)
na základě sazby používané Evropskou centrální bankou na její hlavní operace refinancování, která je zveřejněna v řadě C Úředního věstníku Evropské Unie a platná k datu, k němuž byla provedena neoprávněná výplata, zvýšené o tři procentní body.
2. Vrácená podpora, úroky a uložené penále se zaplatí do Evropského zemědělského záručního fondu.
Článek 124
Oznámování nesrovnalostí
Uplatňováním správních sankcí a postihů a navracením neoprávněně vyplacených částek podle tohoto oddílu není dotčeno oznamování nesrovnalostí Komisi podle nařízení Komise (ES) č. 1848/2006 (16).
Oddíl 4
Monitorování a hodnocení operačních programů a vnitrostátních strategií
Článek 125
Společné výkonnostní ukazatele
1. Vnitrostátní strategie i operační programy jsou monitorovány a hodnoceny za účelem posouzení pokroku dosaženého v plnění cílů stanovených pro operační programy a jejich účelnosti a účinnosti s ohledem na tyto cíle.
2. Pokrok, účelnost a účinnost se posuzují prostřednictvím společných výkonnostních ukazatelů uvedených v příloze VIII a vztahujících se k výchozí situaci a finančnímu plnění, výstupům, výsledkům a dopadům prováděných operačních programů.
3. Jestliže to členský stát uzná za vhodné, vnitrostátní strategie stanoví omezený soubor doplňujících ukazatelů konkrétně pro danou strategii, které odrážejí vnitrostátní nebo regionální potřeby, podmínky a cíle specifické pro operační programy prováděné organizacemi producentů. Jsou-li k dispozici, jsou zohledněny rovněž doplňkové ukazatele týkající se environmentálních cílů, které nespadají pod společné výkonnostní ukazatele.
Článek 126
Postupy monitorování a hodnocení operačních programů
1. Organizace producentů zajistí monitorování a hodnocení svých operačních programů prostřednictvím příslušných ukazatelů ze společných výkonnostních ukazatelů podle článku 125 a případně doplňkových ukazatelů stanovených ve vnitrostátní strategii.
Za tímto účelem zavedou systém shromažďování, evidence a uchovávání údajů sloužících k sestavování uvedených ukazatelů.
2. Cílem monitorování je posouzení pokroku dosaženého při plnění specifických cílů stanovených pro daný operační program. Provádí se prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů a výsledků. Výsledky této činnosti slouží:
a)
k ověřování kvality provádění programu;
b)
k určení všech potřebných změn nebo přezkumu operačního programu za účelem dosažení cílů stanovených pro tento program a zlepšení řízení programu, včetně jeho finančního řízení;
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na předkládání zpráv, které se týkají provádění operačního programu.
Údaje o výsledcích monitorovacích činností se zahrnou do každé výroční zprávy podle čl. 96 odst. 1, kterou je organizace producentů povinna předložit vnitrostátnímu orgánu pověřenému řízením vnitrostátní strategie.
3. Hodnocení má formu samostatné zprávy o hodnocení v polovině období.
Cílem hodnocení v polovině období, které lze provést s pomocí specializované konzultantské firmy, je prozkoumání stupně využití finančních prostředků, účinnosti a účelnosti operačního programu a posouzení pokroku dosaženého při plnění celkových cílů programu. K tomuto účelu se použijí společné výkonnostní ukazatele týkající se výchozí situace, výsledků a případně dopadů.
Hodnocení v polovině období může případně zahrnovat i kvalitativní vyhodnocení výsledků a dopadu environmentálních opatření zaměřených na:
a)
zamezení eroze půdy;
b)
omezení používání přípravků na ochranu rostlin nebo lepší hospodaření s těmito přípravky;
c)
ochranu stanovišť a biologickou rozmanitost nebo
d)
ochranu krajiny.
Výsledky tohoto hodnocení se použijí:
a)
ke zlepšení kvality operačních programů řízených organizací producentů;
b)
k určení všech potřebných věcných změn v operačním programu;
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na předkládání zpráv, které se týkají provádění operačních programů, a
d)
k získání poznatků sloužících ke zlepšení kvality, účinnosti a účelnosti budoucích operačních programů řízených organizací producentů.
Hodnocení v polovině období se uskutečňuje během provádění operačního programu, a to dostatečně včas, aby bylo možné posoudit výsledky hodnocení pro potřeby přípravy následného operačního programu.
Zpráva o hodnocení v polovině období se připojí jako příloha k příslušné výroční zprávě uvedené v čl. 96 odst. 1.
Článek 127
Postupy monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie
1. Monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie se provádí prostřednictvím příslušných ukazatelů ze společných výkonnostních ukazatelů podle článku 125 a případně doplňkových ukazatelů stanovených ve vnitrostátní strategii.
2. Členské státy zavedou systém shromažďování, evidence a elektronického uchovávání údajů sloužících k sestavování ukazatelů uvedených v článku 125. Za tímto účelem vycházejí z údajů předaných organizacemi producentů a týkajících se monitorování a hodnocení jejich operačních programů.
3. Monitorování je průběžné a jeho cílem je posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených pro dané operační programy. Provádí se prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů a výsledků. K tomuto účelu se použijí údaje předložené organizacemi producentů v rámci výročních zpráv o pokroku v souvislosti s monitorováním a hodnocením jejich operačních programů. Výsledky monitorování se použijí:
a)
k ověřování kvality provádění operačních programů;
b)
k určení všech potřebných změn nebo přezkumu vnitrostátní strategie za účelem dosažení cílů stanovených pro tuto strategii a zlepšení řízení při provádění strategie, včetně finančního řízení operačních programů, a
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na podávání zpráv, které se týkají provádění vnitrostátní strategie.
4. Cílem hodnocení je posouzení pokroku dosaženého při plnění celkových cílů stanovených pro vnitrostátní strategii. Provádí se prostřednictvím ukazatelů týkajících se výchozí situace, výsledků a případně dopadů. K tomuto účelu se použijí výsledky monitorování operačních programů a jejich hodnocení v polovině období uvedené ve výročních zprávách o pokroku a závěrečných zprávách předaných organizacemi producentů. Výsledky hodnocení se použijí:
a)
ke zlepšení kvality strategie;
b)
k určení všech potřebných věcných změn ve vnitrostátní strategii a
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na podávání zpráv, které se týkají provádění vnitrostátní strategie.
Hodnocení zahrnuje hodnocení, jež má být provedeno v roce 2012, ale musí být provedeno včas, aby bylo možné jeho výsledky zahrnout do samostatné hodnotící zprávy, která bude v tomtéž roce připojena k výroční zprávě členského státu uvedené v čl. 97 písm. b). Zpráva prozkoumá míru využití finančních prostředků, účinnost a účelnost prováděných operačních programů a posoudí účinky a dopad těchto programů ve vztahu k cílům stanoveným strategií, a případně také k dalším cílům stanoveným v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007. Zaměří se na získání poznatků užitečných pro zlepšení kvality budoucích vnitrostátních strategií, a zejména na odhalování možných nedostatků v definování cílů nebo opatření způsobilých pro podporu nebo pro potřebu definování nových nástrojů.
KAPITOLA VI
Rozšíření působnosti pravidel na producenty hospodářského obvodu
Článek 128
Oznámení seznamu hospodářských obvodů
Oznámení seznamu hospodářských obvodů podle čl. 125f odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1182/2007 zahrnuje veškeré údaje potřebné k posouzení toho, zda byly splněny podmínky stanovené v čl. 125f odst. 2 prvním pododstavci uvedeného nařízení.
Článek 129
Oznámení závazných pravidel; reprezentativnost
1. Členský stát při oznamování pravidel, která stanovil jako závazná pro daný produkt a hospodářský obvod podle článku 125 g nařízení (ES) č. 1234/2007, současně uvědomí Komisi:
a)
o organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, které požádaly o rozšíření pravidel;
b)
o počtu producentů, kteří patří k této organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, a o celkovém počtu producentů v dotčeném hospodářském obvodu; tyto údaje jsou poskytovány s ohledem na situaci v době podání žádosti o rozšíření;
c)
o celkové produkci v hospodářském obvodu a o produkci uvedené na trh organizací producentů nebo sdružením organizací producentů v posledním hospodářském roce, pro který jsou k dispozici údaje;
d)
o datu, od kterého se pravidla, která mají být rozšířena, použijí na dotčenou organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, a
e)
o datu, od kterého rozšíření nabývá účinnosti, a době trvání jeho použití.
2. Členské státy určí pro účely stanovení reprezentativnosti ve smyslu čl. 125f odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 pravidla, kterými vylučují:
a)
producenty, jejichž produkce je určena zásadně pro přímý prodej spotřebitelům v hospodářství nebo v pěstitelské oblasti;
b)
přímé prodeje podle písmene a);
c)
produkty dodané ke zpracování podle čl. 125f odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, kromě případů, kdy pro tyto produkty zcela nebo částečně platí příslušná pravidla.
Článek 130
Finanční příspěvky
Pokud členský stát rozhodne podle článku 125i nařízení (ES) č. 1234/2007, že producenti, kteří nepatří do organizací producentů, mají povinnost platit finanční příspěvek, zašle Komisi informace potřebné k posouzení souladu s podmínkami stanovenými v uvedeném článku.
K těmto informacím patří zejména základ, ze kterého se příspěvek vypočítá, a jednotková výše tohoto základu, příjemce nebo příjemci a charakter různých nákladů uvedených v článku 125i nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 131
Rozšíření nad rámec jednoho hospodářského roku
Pokud je rozhodnuto použít rozšíření na období delší než jeden hospodářský rok, členské státy ověří pro každý hospodářský rok, že podmínky týkající se reprezentativnosti stanovené v čl. 125f odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou nadále dodržovány po celé období, na které je použito rozšíření.
Pokud členské státy zjistí, že podmínky již nejsou dodržovány, neprodleně zruší rozšíření s účinností od začátku následujícího hospodářského roku.
Členské státy o každém zrušení neprodleně uvědomí Komisi a ta tyto informace zveřejní prostředky, jež uzná za vhodné.
Článek 132
Ovoce prodané na stromě; odběratelé
1. V případech, kdy producenti, kteří nejsou členy organizace producentů, prodají ovoce na stromě, je odběratel za účelem dosažení souladu s předpisy uvedenými v bodě 1 písm. e), bodě 1 písm. f) a v bodě 3 přílohy XVIa nařízení (ES) č. 1234/2007 považován za producenta tohoto ovoce.
2. Příslušné členské státy mohou rozhodnout, že pravidla uvedená v příloze XVIa nařízení (ES) č. 1234/2007 s výjimkou těch, která jsou uvedena v odstavci 1, mohou být závazná pro odběratele, pokud odpovídají za správu dotčené produkce.
HLAVA IV
OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI
KAPITOLA I
Dovozní cla a režim vstupní ceny
Oddíl 1
Režim vstupní ceny
Článek 133
Oblast působnosti a definice
1. Tento oddíl stanoví pravidla pro použití článku 140a nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Pro účely tohoto oddílu:
a)
„šarží“ se rozumí zboží předložené v rámci celního prohlášení o propuštění do volného oběhu, které má platnost pouze pro zboží téhož původu jednoho kódu KN, a
b)
„dovozcem“ se rozumí deklarant ve smyslu čl. 4 odst. 18 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (17).
Článek 134
Oznámení cen a množství dovezených produktů
1. U každého produktu a období uvedených v příloze XVI části A, pro každý tržní den a každý původ oznámí členské státy Komisi nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) následujícího pracovního dne:
a)
průměrné reprezentativní ceny produktů dovezených ze třetích zemí a prodaných na reprezentativních dovozních trzích podle článku 135 a významné ceny zjištěné na jiných trzích u velkého množství dovezených produktů, nebo nejsou-li k dispozici žádné ceny na reprezentativních trzích, významné ceny dovezených produktů zjištěné na jiných trzích, a
b)
celkové množství, které se vztahuje k cenám uvedeným v písmenu a).
Jestliže je celkové množství uvedené v písmenu b) nižší než jedna tuna, příslušné ceny se Komisi neoznamují.
2. Ceny uvedené v odst. 1 písm. a) se zaznamenávají:
a)
u každého z produktů uvedených v příloze XVI části A;
b)
u každé z dostupných odrůd a velikostí a
c)
na úrovni dovozce/velkoobchodník nebo velkoobchodník/maloobchodník, nejsou-li k dispozici ceny na úrovni dovozce/velkoobchodník.
Z těchto cen se odečtou tyto částky:
a)
obchodní rozpětí ve výši 15 % pro obchodní centra v Londýně, Milánu a Rungisu a ve výši 8 % pro ostatní obchodní centra a
b)
náklady na dopravu a pojištění v rámci celního území Unie.
Pro náklady na dopravu a pojištění, které je nutno odečíst podle druhého pododstavce, mohou členské státy stanovit standardní částky odpočtu. Tyto standardní částky a metody jejich výpočtu se neprodleně oznámí Komisi.
3. Pokud jsou ceny zaznamenané v souladu s odstavcem 2 zjištěny na úrovni velkoobchodník/maloobchodník, nejprve se sníží o 9 % s ohledem na obchodní rozpětí velkoobchodníka a poté o částku 0,7245 EUR na 100 kg s ohledem na náklady na manipulaci a daně a poplatky na trhu.
4. U produktů uvedených v příloze XVI části A, na které se vztahuje zvláštní obchodní norma, se za reprezentativní považují:
a)
ceny produktů I. třídy jakosti za předpokladu, že množství v této třídě představují alespoň 50 % z celkového množství na trhu;
b)
ceny produktů I. třídy jakosti doplněné, pokud produkty této třídy představují méně než 50 % z celkového množství, o ceny stanovené pro produkty II. třídy jakosti tak, aby dohromady představovaly 50 % celkového množství uvedeného na trh;
c)
ceny stanovené pro produkty II. třídy jakosti, nejsou-li produkty I. třídy jakosti k dispozici, pokud není rozhodnuto, že se na ně použije vyrovnávací koeficient, jestliže tyto produkty nejsou v důsledku produkčních podmínek u produktů dotčeného původu obvykle a tradičně uváděny na trh v I. třídě jakosti v důsledku jejich jakostních znaků.
Vyrovnávací koeficient uvedený v písm. c) prvního pododstavce se použije na ceny, z nichž byly odečteny částky uvedené v odstavci 2.
U produktů uvedených v příloze XVI části A, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, se za reprezentativní považují ceny produktů splňujících všeobecnou obchodní normu.
Článek 135
Reprezentativní trhy
Členské státy uvědomí Komisi o obvyklých tržních dnech na trzích uvedených v příloze XVII, které se považují za reprezentativní trhy.
Článek 136
Paušální dovozní hodnoty
1. U každého produktu a období uvedených v příloze XVI části A a pro každý původ Komise stanoví každý pracovní den paušální dovozní hodnotu, která se rovná váženému průměru reprezentativních cen podle článku 134, od nichž je odečtena paušální částka 5 EUR na 100 kg a valorická cla.
2. Pokud je pro produkty a období použití uvedené v příloze XVI části A stanovena paušální dovozní hodnota v souladu s tímto oddílem, nepoužije se jednotková cena podle čl. 152 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (18). Nahradí se paušální dovozní hodnotou podle odstavce 1.
3. Pokud pro produkt určitého původu není v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, použije se průměr paušálních dovozních hodnot platných pro daný produkt.
4. Během období použití stanovených v příloze XVI část A zůstávají paušální dovozní hodnoty v platnosti, dokud nejsou změněny. Přestávají však platit, pokud není Komisi po sedm po sobě následujících tržních dnů oznámena žádná průměrná reprezentativní cena.
Jestliže podle prvního pododstavce není pro daný produkt v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, rovná se paušální dovozní hodnota platná pro uvedený produkt jeho poslední průměrné paušální dovozní hodnotě.
5. Odchylně od odstavce 1 není s účinností od prvního dne období použití uvedených v příloze XVI části A v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, pokud ji není možné vypočítat.
6. Reprezentativní ceny v eurech se převádějí s pomocí reprezentativního tržního kurzu vypočítaného pro daný den.
7. Paušální dovozní hodnoty vyjádřené v eurech zveřejní Komise způsobem, jaký uzná za vhodný.
Článek 137
Základ vstupní ceny
1. Vstupní cena, na jejímž základě jsou produkty uvedené v příloze XVI části A zařazeny do společného celního sazebníku, je podle volby dovozce rovna:
a)
ceně FOB produktů v jejich zemi původu, k níž se přičtou náklady na pojištění a dopravu na hranice celního území Unie, pokud jsou tato cena i tyto náklady známy v době přijetí celního prohlášení o propuštění produktů do volného oběhu. Pokud výše uvedené ceny převyšují o více než 8 % paušální dovozní hodnotu platnou pro dotčený produkt v době přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, dovozce musí složit jistotu podle čl. 248 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93. Pro tento účel se částka dovozního cla, které mohou nakonec produkty podléhat, rovná částce cla, kterou by dovozce zaplatil, kdyby byl dotčený produkt zařazen na základě dotčené paušální dovozní hodnoty, nebo
b)
celní hodnotě vypočítané podle čl. 30 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 použité pouze na dotčené dovezené produkty. V tomto případě se clo odečte podle čl. 136 odst. 1 tohoto nařízení. V uvedeném případě složí dovozce jistotu uvedenou v čl. 248 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93, která se rovná výši cla, které by zaplatil, kdyby byly produkty zařazeny na základě paušální dovozní hodnoty platné pro dotčenou šarži, nebo
c)
paušální dovozní hodnotě vypočítané v souladu s článkem 136 tohoto nařízení.
2. Vstupní cena, na jejímž základě jsou produkty uvedené v příloze XVI části B zařazeny do společného celního sazebníku, je podle volby dovozce rovna:
a)
ceně FOB produktů v jejich zemi původu, k níž se přičtou náklady na pojištění a dopravu na hranice celního území Unie, pokud jsou tato cena i tyto náklady známy v době přijetí celního prohlášení. Mají-li celní orgány za to, že musí být vyžadována jistota podle článku 248 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí dovozce složit jistotu, která se rovná maximální částce cla platného pro dotčený produkt, nebo
b)
celní hodnotě vypočítané podle čl. 30 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 použité pouze na dotčené dovezené produkty. V tomto případě se clo odečte podle čl. 136 odst. 1 tohoto nařízení. V tom případě musí dovozce složit jistotu uvedenou v článku 248 nařízení (EHS) č. 2454/93, která se rovná maximální částce cla platného pro dotčený produkt.
3. Jestliže je vstupní cena vypočtena na základě ceny FOB produktů v zemi původu, vypočte se celní hodnota na základě příslušného prodeje za tuto cenu.
Jestliže je vstupní cena vypočtena v souladu s některým z postupů stanovených v odst. 1 písm. b) nebo c) nebo odst. 2 písm. b), vypočte se celní hodnota na stejném základě jako vstupní cena.
4. Dovozce má jeden měsíc od data prodeje dotčených produktů, s výhradou maximální lhůty čtyř měsíců ode dne přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, na to, aby prokázal, že šarže byla prodána za podmínek potvrzujících správnost cen uvedených v odst. 1 písm. a) nebo odst. 2 písm. a), nebo aby určil celní hodnotu uvedenou v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b). Nedodržení jednoho z těchto konečných termínů má za následek propadnutí jistoty, aniž je dotčeno použití odstavce 5.
Složená jistota se uvolní v tom rozsahu, ve kterém je celním orgánům poskytnut uspokojivý důkaz o podmínkách prodeje.
V opačném případě jistota propadá na zaplacení dovozních cel.
5. Lhůtu čtyř měsíců uvedenou v odstavci 4 mohou příslušné orgány členského státu na základě řádně zdůvodněné žádosti dovozce prodloužit maximálně o tři měsíce.
6. Pokud příslušné orgány při kontrole zjistí, že nebyly splněny požadavky tohoto článku, vymáhají dlužné clo podle článku 220 nařízení (EHS) č. 2913/92. Do částky vymahatelného cla nebo částky, kterou ještě zbývá uhradit, se započítá také úrok ode dne propuštění zboží do volného oběhu až do dne úhrady. Použije se úroková sazba platná pro úhradu pohledávek podle vnitrostátního práva.
Oddíl 2
Dodatečná dovozní cla
Článek 138
Oblast působnosti a definice
1. Dodatečné dovozní clo podle čl. 141 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 (dále jen „dodatečné clo“) může být použito na produkty a období uvedené v příloze XVIII za podmínek stanovených v tomto oddílu.
2. Spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla jsou uvedeny v seznamu v příloze XVIII.
Článek 139
Oznámení objemů
1. U každého produktu uvedeného v příloze XVIII a během vyznačených období oznámí členské státy Komisi údaje týkající se objemů produktů propuštěných do volného oběhu, přičemž použijí metodu pro dohled nad preferenčními dovozy uvedenou v článku 308d nařízení (EHS) č. 2454/93.
Toto oznámení o objemech produktů propuštěných do volného oběhu během předchozího týdne musí být učiněno každý týden ve středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času).
2. Celní prohlášení pro propuštění do volného oběhu v případě produktů v působnosti tohoto oddílu, která celní orgány mohou přijmout na žádost dovozce a která neobsahují některé údaje uvedené v příloze 37 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí kromě údajů uvedených v článku 254 uvedeného nařízení obsahovat údaje o čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Jestliže se pro účely propuštění produktů v působnosti tohoto oddílu do volného oběhu použije zjednodušené celní prohlášení podle článku 260 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí zjednodušená celní prohlášení obsahovat kromě ostatních požadavků údaje o čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Jestliže se pro účely propuštění produktů v působnosti tohoto oddílu do volného oběhu použije místní celní řízení podle článku 263 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí sdělení celním orgánům uvedené v čl. 266 odst. 1 uvedeného nařízení obsahovat veškeré nezbytné údaje pro identifikaci zboží a také vyznačení čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Ustanovení čl. 266 odst. 2 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93 se na dovozy produktů v působnosti tohoto oddílu nepoužije.
Článek 140
Vybírání dodatečného cla
1. Pokud se zjistí, že u jednoho z produktů v jednom z období uvedených v příloze XVIII překračuje množství uvedené do volného oběhu odpovídající spouštěcí objem, uloží Komise dodatečné clo kromě případů, kdy je nepravděpodobné, že by dovozy narušily trh Unie, nebo kdyby účinky nebyly s ohledem na zamýšlený cíl přiměřené.
2. Dodatečné clo se vybírá z množství uvedeného do volného oběhu po datu uložení uvedeného cla za předpokladu, že:
a)
z jeho sazebního zařazení určeného v souladu s článkem 137 vyplývá uložení nejvyšších specifických cel, která se vztahují na dovážené produkty daného původu;
b)
produkty jsou dovezeny v době uložení dodatečného cla.
Článek 141
Výše dodatečného cla
Dodatečné clo uložené podle článku 140 se rovná jedné třetině cla, které je pro daný produkt stanoveno v souladu se společným celním sazebníkem.
U dovážených produktů, na něž se vztahují celní preference spojené s valorickým clem, se dodatečné clo rovná jedné třetině specifického cla pro daný produkt, pokud se použije čl. 140 odst. 2.
Článek 142
Výjimky z dodatečného cla
1. Dodatečné clo se neuloží na:
a)
zboží dovezené v rámci celních kvót uvedených v příloze 7 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (19) (dále jen „kombinovaná nomenklatura“);
b)
zboží dopravované do Unie podle odstavce 2.
2. Za zboží dopravované do Unie se považuje zboží, které:
a)
opustilo zemi původu před rozhodnutím o uložení dodatečného cla a
b)
převáží se s přepravním dokladem platným pro přepravu z místa nakládky v zemi původu do místa vykládky v Unii, který byl vystaven ještě před uložením uvedeného dodatečného cla.
3. Zúčastněné strany uspokojivě prokážou celním orgánům, že podmínky uvedené v odstavci 2 byly splněny.
Celní orgány však mohou mít za to, že vyvážené produkty opustily zemi původu přede dnem uložení dodatečného cla, pokud je předložen některý z těchto dokladů:
a)
u lodní přepravy lodní náložný list, z něhož vyplývá, že nakládka byla provedena před tímto dnem,
b)
u železniční přepravy náložný list, který byl orgánem železnice země původu přijat před tímto dnem;
c)
u silniční přepravy přepravní smlouva (CMR) nebo jiný tranzitní dokument vystavený v zemi původu před tímto dnem, pokud jsou dodrženy podmínky stanovené dvoustrannými nebo mnohostrannými dohodami v oblasti tranzitu Unie nebo společného tranzitu;
d)
u letecké přepravy letecký náložný list, z něhož vyplývá, že letecká společnost přijala produkty před tímto dnem.
HLAVA V
OBECNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 143
Kontroly
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení nebo jiné právní předpisy Unie, zavedou členské státy kontroly a opatření v míře nezbytné pro zajištění řádného používání nařízení (ES) č. 1234/2007 a tohoto nařízení. Kontroly a opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující, aby poskytovaly odpovídající ochranu finančních zájmů Unie.
Zajistí zejména, aby:
a)
bylo možno kontrolovat veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy, vnitrostátním rámcem nebo vnitrostátní strategií;
b)
příslušné orgány členského státu odpovědné za provádění kontrol měly k dispozici dostatečný počet pracovníků s odpovídající kvalifikací a zkušenostmi pro účinné provádění kontrol a aby
c)
byly stanoveny kontroly k zamezení neoprávněného dvojího financování opatření podle tohoto nařízení z jiných režimů Unie nebo vnitrostátních režimů.
Článek 144
Vnitrostátní sankce
Aniž jsou dotčeny sankce uvedené v tomto nařízení nebo v nařízení (ES) č. 1234/2007, zajistí členské státy, aby byly v případě nesrovnalostí ve vztahu k požadavkům uvedeným v tomto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 použity sankce na vnitrostátní úrovni, které musí být účinné, přiměřené a odrazující, aby poskytovaly odpovídající ochranu finančních zájmů Unie.
Článek 145
Uměle vytvořené situace
Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní opatření stanovená v tomto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007, neprovádí se žádná platba ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořily podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb, a získaly tak výhodu, která je v rozporu s cíli dotčeného režimu podpor.
Článek 146
Oznámení
1. Členské státy určí jeden příslušný orgán nebo subjekt odpovědný za plnění oznamovací povinnosti ohledně:
a)
organizací producentů, sdružení organizací producentů a seskupení producentů podle článku 97 tohoto nařízení;
b)
produkčních cen ovoce a zeleniny na vnitřním trhu podle článku 98 tohoto nařízení;
c)
cen a množství produktů dovezených ze třetích zemí a prodaných na reprezentativních dovozních trzích podle článku 134 tohoto nařízení;
d)
dovážených objemů produktů uvolněných do volného oběhu podle článku 139 tohoto nařízení.
2. Členské státy oznámí Komisi, které příslušné orgány a subjekty určily, a kontakty na ně, včetně veškerých změn těchto údajů.
Seznam určených orgánů nebo subjektů, včetně jejich názvů a adres, se zpřístupní členským státům a veřejnosti všemi vhodnými prostředky za pomoci informačních systémů zavedených Komisí, včetně zveřejnění na internetu.
3. Aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, členské státy předkládají všechna oznámení určená Komisi podle tohoto nařízení elektronicky přes informační systém, který příslušným orgánům a subjektům členských států zpřístupní Komise, a to ve formátu, který Komise stanoví.
Oznámení, které nebyla předložena stanoveným způsobem a ve stanoveném formátu podle prvního pododstavce, mohou být pokládána za nepředložená, aniž je dotčen odstavec 5.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, přijmou členské státy veškerá opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly schopny dodržet lhůty pro oznámení stanovená v tomto nařízení.
5. Jestliže členský stát nepředloží oznámení v souladu s požadavky tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo pokud se oznámení zdá být nesprávné s ohledem na objektivní skutečnosti známé Komisi, může Komise částečně nebo zcela pozastavit měsíční platby uvedené v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (20), pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a to do až doby, kdy je oznámení předloženo správně.
Článek 147
Zjevné omyly
Veškeré oznámení, žádosti a požadavky předložené členskému státu podle tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně žádostí o podporu, mohou být po svém podání kdykoli upraveny v případě, že v nich příslušný orgán členského státu zjistí zjevné chyby.
Článek 148
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
Jestliže má být v souladu s tímto nařízením nebo nařízením (ES) č. 1234/2007 uložena sankce či penále nebo odňata výhoda nebo uznání, nejsou takové sankce či penále uloženy nebo odnětí provedeno v případech vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu článku 31 nařízení (ES) č. 73/2009.
Případ vyšší moci však musí být včetně příslušných důkazů, uspokojivě doložených příslušnému orgánu členského státu, oznámen orgánu do deseti pracovních dnů ode dne, kdy je dotčená osoba schopna tak učinit.
Článek 149
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1580/2007 se zrušuje.
Článek 134 nařízení (ES) č. 1580/2007 však zůstává použitelný až do 31. srpna 2011.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XIX.
Článek 150
Přechodná ustanovení
1. Operační programy, které využívají čl. 203 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, mohou pokračovat až do konce za předpokladu, že jsou v souladu s pravidly platnými před 1. lednem 2008.
2. Pravidly týkajícími se minimálních vlastností surovin dodaných ke zpracování a minimálních požadavků na jakost hotových výrobků, která zůstávají v platnosti pro suroviny sklizené na území členských států, jež využívají přechodného opatření uvedeného odstavce, jsou pro účely čl. 203a odst. 6 nařízení (ES) č. 1234/2007, kromě příslušných obchodních norem uvedených v hlavě II tohoto nařízení, pravidla obsažená v nařízeních Komise uvedených v příloze XX.
3. Plány uznání přijaté podle nařízení (ES) č. 2200/96, které nadále využívají výhod spojených s přijetím podle čl. 203a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, pro seskupení producentů mimo členské státy, které ke Společenství přistoupily dne 1. května 2004 nebo později, a mimo nejvzdálenější regiony Unie podle článku 349 Smlouvy nebo menší ostrovy v Egejském moři podle čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (21) jsou financovány podle čl. 103a odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Plány uznání přijaté podle nařízení (ES) č. 2200/96, které využívaly výhod čl. 14 odst. 7 uvedeného nařízení a nadále využívají výhod spojených s přijetím podle čl. 203a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, jsou financovány podle čl. 103a odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. V případě potřeby upraví členské státy své vnitrostátní strategie nejpozději do 15. září 2011 tak, aby:
a)
řádně odůvodnily, jaká vzdálenost se považuje za „značnou“ podle čl. 50 odst. 7 písm. b);
b)
stanovily maximální procentní podíl ročních výdajů v rámci operačního programu, které mají být vynaloženy na akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí podle čl. 60 odst. 4 druhého pododstavce.
5. Operační programy schválené před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost mohou pokračovat až do konce, aniž by byl dodržen maximální procentní podíl podle čl. 60 odst. 4 druhého pododstavce.
Článek 151
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. června 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 543/2011
zo 7. júna 2011,
ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 3 druhý pododsek, články 103h, 121 písm. a), 127, 134, 143 písm. b), 148, 179, 192 ods. 2, 194 a 203a ods. 8 v spojení s článkom 4,
keďže:
(1)
Nariadením (ES) č. 1234/2007 sa vytvára spoločná organizácia poľnohospodárskych trhov, do ktorej patria sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny.
(2)
Vykonávacie predpisy pre sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2). Uvedené nariadenie bolo viackrát zmenené a doplnené. V záujme jasnosti je vhodné zaradiť všetky vykonávacie predpisy do nového nariadenia spolu so zmenami a doplneniami, ktoré sú potrebné vzhľadom na získané skúsenosti, a zrušiť nariadenie (ES) č. 1580/2007.
(3)
Mali by sa stanoviť hospodárske roky pre výrobky v odvetví ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny. Keďže v daných sektoroch už neexistujú žiadne schémy pomoci, ktoré sa riadia cyklom zberu predmetných výrobkov, možno všetky hospodárske roky zosúladiť s kalendárnym rokom.
(4)
Článkom 113 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa Komisia oprávňuje k ustanoveniu obchodných noriem pre ovocie a zeleninu a spracované ovocie a zeleninu. Podľa článku 113a ods. 1 uvedeného nariadenia ovocie a zeleninu, ktoré sú určené na predaj spotrebiteľovi v čerstvom stave, možno predávať, len ak sú zdravé, bezchybné a predajnej kvality a ak je uvedená krajina pôvodu. S cieľom zosúladiť vykonávanie uvedeného ustanovenia je vhodné stanoviť podrobnosti a ustanoviť všeobecnú obchodnú normu pre všetko čerstvé ovocie a zeleninu.
(5)
Pre tie výrobky, pri ktorých sa zdá byť potrebné prijať normu na základe posúdenia jej významu, by sa mali prijať osobitné obchodné normy, pričom by sa malo zohľadniť najmä to, s ktorými výrobkami sa obchoduje najviac z hľadiska hodnoty na základe číselných údajov v referenčnej databáze Európskej komisie o medzinárodnom obchode, Comext.
(6)
S cieľom vyhnúť sa zbytočným prekážkam pri obchodovaní v prípade, ak pre jednotlivé výrobky treba ustanoviť osobitné obchodné normy, by tieto normy mali zodpovedať normám, ktoré schválila Európska hospodárska komisia OSN (EHK/OSN). Ak na úrovni Únie neboli prijaté žiadne osobitné obchodné normy, malo by sa vychádzať z predpokladu, výrobky spĺňajú všeobecnú obchodnú normu, pokiaľ držiteľ dokáže preukázať, že výrobky sú v súlade s akoukoľvek uplatniteľnou normou EHK/OSN.
(7)
V prípade určitých operácií, ktoré sú buď veľmi okrajové a/alebo špecifické, alebo sa uskutočňujú na začiatku distribučného reťazca, alebo v prípade sušeného ovocia a zeleniny a výrobkov určených na spracovanie by sa mali ustanoviť výnimky a oslobodenia z uplatňovania obchodných noriem. Keďže niektoré výrobky prirodzene dozrievajú a majú tendenciu kaziť sa, malo by sa v ich prípade povoliť, aby vykazovali mierny nedostatok čerstvosti a vädnutie pod podmienkou, že nepatria do „Extra“ triedy. Niektoré výrobky, ktoré normálne nie sú pri predaji neporušené, by sa mali oslobodiť od všeobecnej obchodnej normy, podľa ktorej by sa to inak vyžadovalo.
(8)
Informačné náležitosti, ktoré sa vyžadujú v obchodných normách, by mali byť zreteľne uvedené na obale a/alebo etikete. Aby sa zabránilo podvodom a zavádzaniu spotrebiteľov, mali by byť informačné náležitosti vyžadované v normách k dispozícii spotrebiteľom pred nákupom, najmä v prípade predaja na diaľku, kde sa na základe skúseností zistili riziká podvodu a obchádzanie ochrany spotrebiteľa, ktorú normy zabezpečujú.
(9)
Obaly, ktoré obsahujú rôzne druhy ovocia a zeleniny, sú na trhu čoraz bežnejšie ako odozva na požiadavky niektorých spotrebiteľov. Spravodlivé obchodovanie si vyžaduje, aby ovocie a zelenina predávané v tom istom balení boli jednotnej kvality. V prípade výrobkov, pre ktoré normy Únie neboli prijaté, to možno zabezpečiť uplatňovaním všeobecných ustanovení. Mali by sa ustanoviť požiadavky na označovanie zmesí z rôznych druhov ovocia a zeleniny v tom istom balení. Tieto požiadavky by mali byť menej prísne ako požiadavky ustanovené v obchodných normách, najmä preto, aby sa zohľadnil priestor, ktorý je k dispozícii na etikete.
(10)
S cieľom zaistiť riadne a efektívne vykonávanie kontrol by faktúry a sprievodné dokumenty iné ako pre spotrebiteľov mali obsahovať určité základné informácie zahrnuté v obchodných normách.
(11)
Na účely selektívnych kontrol založených na analýze rizika, ako je ustanovené v článku 113a ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007, je potrebné ustanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa takýchto kontrol. Mala by zdôrazniť predovšetkým úloha posúdenia rizika pri výbere výrobkov na kontrolu.
(12)
Každý členský štát by mal určiť kontrolné orgány zodpovedné za vykonávanie kontrol zhody v každom štádiu predaja. Jeden z týchto orgánov mal byť zodpovedný za kontakty so všetkými ostatnými určenými orgánmi a koordináciu medzi nimi.
(13)
Keďže údaje o obchodníkoch a ich základných charakteristikách predstavujú nevyhnutný nástroj analýzy členských štátov, je dôležité zriadiť v každom členskom štáte databázu obchodníkov s ovocím a zeleninou. S cieľom zaistiť, že v nej budú zahrnuté všetky subjekty obchodného reťazca a v záujme právnej istoty by sa malo prijať podrobné vymedzenie pojmu „obchodník“.
(14)
Kontroly zhody by sa mali uskutočňovať na základe výberu vzoriek a mali by sa zameriavať na obchodníkov, u ktorých je najpravdepodobnejšie, že budú mať tovar, ktorý nevyhovuje normám. Vzhľadom na charakteristiky svojich vnútroštátnych trhov by členské štáty mali ustanoviť pravidlá, na základe ktorých bude priznaná priorita kontrolám určitých kategórií obchodníkov. V záujme transparentnosti by sa uvedené pravidlá mali oznámiť Komisii.
(15)
Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vývoz ovocia a zeleniny do tretích krajín vyhovoval obchodným normám a mali by potvrdiť zhodu v súlade so Ženevským protokolom o štandardizácii čerstvého ovocia a zeleniny a suchého a sušeného ovocia uzavretým v rámci EHK/OSN a systému Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre uplatňovanie medzinárodných noriem pre ovocie a zeleninu.
(16)
Dovoz ovocia a zeleniny z tretích krajín by mal byť v súlade s obchodnými normami alebo normami, ktoré sú s nimi rovnocenné. Kontroly zhody sa preto musia vykonávať predtým, ako uvedený tovar vstúpi na colné územie Únie, s výnimkou prípadov malých dávok, ktoré kontrolné orgány považujú za nízkorizikové. V určitých tretích krajinách, ktoré poskytujú uspokojivé záruky zhody, môžu kontroly pred vývozom vykonávať kontrolné orgány uvedených tretích krajín. Ak sa uplatňuje táto možnosť, členské štáty by mali pravidelne overovať účinnosť a kvalitu kontrol pred vývozom, ktoré vykonávajú kontrolné orgány tretej krajiny.
(17)
Od výrobkov určených na spracovanie sa nevyžaduje, aby sa spĺňali obchodné normy, malo by sa preto zabezpečiť, aby sa nepredávali na trhu s čerstvými výrobkami. Takéto výrobky by sa mali náležite označiť.
(18)
Ovocie a zelenina kontrolované z hľadiska zhody s obchodnými normami by sa mali podrobiť kontrolám toho istého druhu na všetkých fázach predaja. Na tento účel by sa mali uplatňovať usmernenia pre kontrolu odporúčané EHK/OSN, ktoré sú v súlade s príslušnými odporúčaniami OECD. Mali by sa však ustanoviť osobitné úpravy pre kontroly v štádiu maloobchodného predaja.
(19)
Mali by sa prijať ustanovenia o uznaní organizácií výrobcov, pokiaľ ide o výrobky, na ktoré požadujú uznanie. Ak sa uznanie žiada na výrobky určené výhradne na spracovanie, malo by sa zaistiť, že sa skutočne dodajú na spracovanie.
(20)
S cieľom pomáhať pri dosahovaní cieľov schémy ovocia a zeleniny a zabezpečiť, aby organizácie výrobcov vykonávali svoju prácu účinne a udržateľným spôsobom, mali by organizácie výrobcov preukazovať čo najväčšiu stabilitu. Členstvo výrobcu v organizácii výrobcov by preto malo byť na minimálne obdobie. Možnosť ustanoviť výpovednú lehotu a dátumy, ku ktorým zrieknutie sa členstva nadobúda účinnosť, by sa mala prenechať členským štátom.
(21)
Hlavné a základné činnosti organizácie výrobcov by mali súvisieť s koncentráciou ponuky a predaja. Organizácie výrobcov by však mali byť oprávnené zapájať sa do iných činností, a to aj komerčnej povahy.
(22)
Mala by sa podporovať spolupráca medzi organizáciami výrobcov tým, že sa povolí, aby sa predaj ovocia a zeleniny, ktoré boli zakúpené výhradne od inej uznanej organizácie výrobcov, nezapočítaval do výpočtov na účely hlavnej činnosti ani iných činností. Ak je organizácia výrobcov uznaná pre výrobok, ktorý si vyžaduje technické prostriedky, mala by byť oprávnená dodávať uvedené prostriedky prostredníctvom svojich členov, prostredníctvom dcérskych spoločností alebo outsourcingu.
(23)
Organizácie výrobcov môžu mať podiely v dcérskych spoločnostiach, ktoré pomáhajú zvyšovať pridanú hodnotu výroby ich členov. Mali by sa ustanoviť pravidlá výpočtu hodnoty takejto predávanej výroby. Hlavné činnosti takýchto dcérskych spoločností by mali byť potom, ako sa umožní prechodné obdobie na prispôsobenie, rovnaké ako činnosti organizácie výrobcov.
(24)
Mali by sa ustanoviť podrobné pravidlá uznávania a fungovania združení organizácií výrobcov, nadnárodných organizácií výrobcov a nadnárodných združení organizácií výrobcov ustanovených v nariadení (ES) č. 1234/2007. V záujme konzistentnosti by mali čo najviac odrážať pravidlá ustanovené pre organizácie výrobcov.
(25)
S cieľom uľahčiť koncentráciu ponuky by sa malo podporovať zlučovanie existujúcich organizácií výrobcov na vytvorenie nových, tak že sa ustanovia pravidlá zlučovania operačných programov zlúčených organizácií.
(26)
Pri dodržiavaní zásad, podľa ktorých sa organizácia výrobcov musí vytvoriť na základe vlastnej iniciatívy výrobcov a musí byť nimi kontrolovaná, členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť podmienky, podľa ktorých by sa iné fyzické alebo právnické osoby prijímali za členov organizácie výrobcov a/alebo združenia organizácií výrobcov.
(27)
S cieľom zabezpečiť, aby organizácie výrobcov skutočne zastupovali minimálny počet výrobcov, by členské štáty mali prijať opatrenia, ktorými sa zaistí, že menšina členov, na ktorú môže pripadať prevažná časť výroby v organizácii výrobcov, nebude neoprávnene dominovať jej riadeniu a fungovaniu.
(28)
S cieľom zohľadniť rozdielne podmienky výroby a predaja v Únii by členské štáty mali ustanoviť určité podmienky udeľovania predbežného uznania skupinám výrobcov, ktoré predložia plán na získanie uznania.
(29)
S cieľom podporovať vytváranie stabilných organizácií výrobcov, ktoré sú schopné trvalo prispievať k dosahovaniu cieľov schémy ovocia a zeleniny, by sa predbežné uznanie malo udeľovať iba tým skupinám výrobcov, ktoré môžu preukázať, že sú schopné splniť všetky požiadavky na uznanie v stanovenej lehote.
(30)
Mali by sa prijať ustanovenia o informáciách, ktoré skupiny výrobcov musia poskytnúť v pláne na získanie uznania. Aby sa skupinám výrobcov umožnilo lepšie splniť podmienky uznania, mali by sa povoliť zmeny v plánoch na získanie uznania. Na tento účel by sa mali prijať ustanovenia, na základe ktorého by členské štáty mohli požadovať od skupiny výrobcov prijatie nápravného opatrenia s cieľom zabezpečiť realizáciu ich plánu.
(31)
Skupina výrobcov môže spĺňať podmienky uznania pred dokončením plánu na získanie uznania. Malo by sa ustanoviť, že takéto skupiny môžu predložiť žiadosť o uznanie spolu s návrhmi operačných programov. V záujme konzistentnosti musí udelenie takéhoto uznania skupine výrobcov znamenať ukončenie jej plánu na získanie uznania a poskytovanie pomoci by sa malo zastaviť. Aby sa zohľadnilo viacročné financovanie investícií, by však malo byť možné previesť na operačné programy investície, ktoré spĺňajú podmienky na investičnú pomoc.
(32)
Na zjednodušenie správneho uplatňovania systému pomoci na pokrytie výdavkov spojených s vytvorením a administratívnou prevádzkou skupiny výrobcov by sa mala uvedená pomoc poskytovať paušálne. Na uvedenú paušálnu pomoc by sa v záujme dodržania rozpočtových obmedzení mal uplatňovať strop. Okrem toho, vzhľadom na odlišné finančné potreby skupín výrobcov rôznych veľkostí by sa uvedený strop mal upraviť v súlade s hodnotou predajnej výroby skupín výrobcov.
(33)
V záujme konzistentnosti a bezproblémového prechodu na štatút uznanej skupiny výrobcov by sa na skupiny výrobcov mali uplatňovať rovnaké pravidlá týkajúce sa hlavných činností organizácií výrobcov a hodnoty ich predávanej výroby.
(34)
S cieľom zohľadniť finančné potreby nových skupín výrobcov a zaistiť správne uplatňovanie schémy pomoci v prípade zlučovaní, malo by sa umožniť udeľovanie pomoci skupinám výrobcov, ktoré sú výsledkom zlúčenia.
(35)
S cieľom uľahčiť využívanie schémy podpory na operačné programy by sa mala jasne vymedziť predávaná výroba organizácií výrobcov vrátane bližšieho určenia výrobkov, ktoré sa môžu zohľadniť, a fázy predaja, v ktorej sa má vypočítať hodnota výroby. Na účely kontroly a v záujme zjednodušenia je vhodné používať paušálnu sadzbu na výpočet hodnoty ovocia a zeleniny určených na spracovanie, ktorá predstavuje hodnotu základného výrobku, konkrétne ovocia a zeleniny určených na spracovanie, a činnosti, ktoré nepredstavujú samotné spracovateľské činnosti. Keďže sa objemy ovocia a zeleniny potrebné na výrobu spracovaného ovocia a zeleniny v závislosti od skupiny výrobkov výrazne líšia, mali by sa tieto rozdiely zohľadniť v uplatniteľných paušálnych sadzbách. V prípade ovocia a zeleniny určených na spracovanie, ktoré sa upravia na spracované aromatické byliny a mletú papriku, je takisto vhodné zaviesť paušálnu sadzbu na výpočet hodnoty ovocia a zeleniny určených na spracovanie, ktorá predstavuje len hodnotu základného produktu. V prípade ročných výkyvov alebo nedostatočných údajov by sa mali umožniť aj dodatočné metódy výpočtu predajnej výroby. S cieľom zabrániť zneužitiu režimu by organizácie výrobcov vo všeobecnosti nemali byť oprávnené zmeniť metodiku stanovenia referenčných období počas trvania programu.
(36)
S cieľom zaistiť bezproblémový prechod na nový systém výpočtu hodnoty predávanej výroby v prípade ovocia a zeleniny určených na spracovanie by nová metóda výpočtu nemala mať vplyv na operačné programy schválené k 20. januáru 2010, bez toho, aby bola dotknutá možnosť zmeniť a doplniť uvedené operačné programy v súlade s článkami 65 a 66 nariadenia (ES) č. 1580/2007. Z toho istého dôvodu by sa hodnota predávanej výroby za referenčné obdobie operačných programov schválených po uvedenom dátume mala počítať podľa nových pravidiel.
(37)
S cieľom zaistiť správne využívanie pomoci by sa mali ustanoviť pravidlá riadenia operačných fondov a finančných príspevkov členov, pričom by sa mala umožniť čo najväčšia pružnosť pod podmienkou, že operačný fond môžu využívať všetci výrobcovia a že sa môžu demokraticky zúčastňovať na rozhodnutiach o jeho využití.
(38)
Mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa by sa určil rozsah pôsobnosti a štruktúra národnej stratégie udržateľných operačných programov a vnútroštátneho rámca environmentálnych opatrení. Cieľom je optimalizácia prideľovania finančných zdrojov a zlepšenie kvality stratégie.
(39)
Aby sa umožnilo príslušným orgánom primerane posúdiť informácie a začleniť opatrenia a činnosti do programov resp. z nich vylúčiť, by sa mali ustanoviť postupy predkladania a schvaľovania operačných programov vrátane lehôt. Keďže sa programy riadia na základe ročného cyklu, malo by sa ustanoviť, že programy neschválené do určitého dátumu sa posunú o rok.
(40)
Mal by existovať postup každoročnej zmeny a doplnenia operačných programov na nasledujúci rok, aby ich bolo možné upraviť a zohľadniť v nich akékoľvek nové podmienky, ktoré nebolo možné predvídať, keď sa pôvodne predkladali. Okrem toho by malo byť možné zmeniť opatrenia a sumy operačného fondu počas každého roka realizácie programu. S cieľom zaistiť, že sa zachovávajú celkové ciele schválených programov, by všetky takéto zmeny mali podliehať určitým obmedzeniam a podmienkam, ktoré by mali vymedziť členské štáty, a medzi ktoré patrí povinné oznamovanie zmien príslušným orgánom.
(41)
Z dôvodu finančnej bezpečnosti a právnej istoty by sa mal vypracovať zoznam operácií a výdavkov, ktoré nie je možné zahrnúť do operačných programov.
(42)
V prípade investícií do samostatných podnikov, s cieľom zabrániť neoprávnenému obohacovaniu súkromného subjektu, ktorý prerušil spojenia s organizáciou počas doby čerpania investícií, mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa organizácii výrobcov umožní vymáhať zostatkovú hodnotu investícií bez ohľadu na to, či je vlastníkom investície člen, alebo organizácia.
(43)
V záujme správneho uplatňovania schémy pomoci by sa mali ustanoviť informácie, ktoré žiadosti o poskytnutie pomoci majú obsahovať, ako aj postupy vyplácania pomoci. S cieľom zabrániť ťažkostiam s finančnými tokmi, by organizácie výrobcov mali mať k dispozícii systém vyplácania preddavkov doplnený o primerané zábezpeky. Z podobných dôvodov by mal byť k dispozícii alternatívny systém preplácania už vynaložených výdavkov.
(44)
Výroba ovocia a zeleniny je nepredvídateľná a výrobky podliehajú skaze. Aj nie príliš veľký nadbytok na trhu môže výrazne narušiť trh. Mali by sa prijať ustanovenia týkajúce sa rozsahu pôsobnosti a uplatňovania opatrení súvisiacich s krízovým riadením a predchádzaním krízam, pokiaľ ide o výrobky uvedené v článku 1 ods. 1 písm. i) nariadenia (ES) č. 1234/2007. Uvedenými pravidlami by sa v čo najväčšom rozsahu mala umožniť pružnosť a rýchle uplatnenie v krízach, a preto by sa v nich malo umožniť, aby rozhodnutia prijímali členské štáty a samotné organizácie výrobcov. Pravidlami by sa však malo zabrániť zneužívaniu a mali by sa ustanoviť hranice používania určitých opatrení, a to aj z finančného hľadiska. Takisto by sa nimi malo zaistiť náležité dodržiavanie fytosanitárnych a environmentálnych požiadaviek.
(45)
Pokiaľ ide o stiahnutia z trhu, mali by sa prijať podrobné pravidlá, v ktorých sa zohľadní potenciálny význam uvedeného opatrenia. Mali by sa najmä vypracovať pravidlá týkajúce sa systému vyššej podpory na ovocie a zeleninu stiahnuté z trhu, ktoré dobročinné organizácie a niektoré ďalšie ustanovizne a inštitúcie distribuujú bezplatne ako humanitárnu pomoc. S cieľom uľahčiť bezplatnú distribúciu je vhodné ustanoviť možnosť umožniť dobročinným organizáciám a inštitúciám požiadať konečných príjemcov stiahnutých výrobkov v prípade, že uvedené výrobky prešli spracovaním, o symbolický príspevok. Okrem toho by sa mali stanoviť maximálne úrovne podpory na stiahnutia z trhu s cieľom zabezpečiť, aby sa nestali stálym odbytiskom výrobkov ako alternatíva k ich umiestneniu na trhu. V prípade tých výrobkov, pre ktoré sa v prílohe V k nariadeniu Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (3) stanovili maximálne úrovne kompenzácií Únie za stiahnutie z trhu, je v tejto súvislosti vhodné naďalej používať uvedené úrovne, ktoré sa do určitej miery zvýšia, aby sa zohľadnila skutočnosť, že sa uvedené stiahnutia teraz spolufinancujú. V prípade ostatných výrobkov, pri ktorých skúsenosti ešte nepreukázali žiadne riziko nadmerných stiahnutí, je vhodné umožniť členským štátom, aby stanovili maximálne úrovne podpory. Vo všetkých prípadoch je však z podobných dôvodov vhodné stanoviť kvantitatívne obmedzenie stiahnutí na výrobok a na organizáciu výrobcov.
(46)
Mali by sa prijať podrobné pravidlá týkajúce sa vnútroštátnej finančnej pomoci, ktorú členské štáty môžu poskytnúť v tých regiónoch Únie, v ktorých je organizovanosť výrobcov mimoriadne nízka, a to aj pravidlá týkajúce sa vymedzenia takej nízkej organizovanosti. Mali by sa ustanoviť postupy, ktorými Únia schvaľuje takúto vnútroštátnu pomoc aj vrátenie a výšku pomoci, ako aj miera vrátenej sumy. Uvedené postupy by mali zohľadňovať postupy, ktoré sú uplatniteľné v súčasnosti.
(47)
Mali by sa prijať podrobné pravidlá, najmä procedurálne ustanovenia týkajúce sa podmienok, za ktorých sa môžu pravidlá vydané organizáciami výrobcov alebo združeniami takýchto organizácií v sektore ovocia a zeleniny rozšíriť na všetkých výrobcov usadených v konkrétnej hospodárskej oblasti. Ak sa produkty predávajú na strome, malo by sa ujasniť, ktoré pravidlá sa majú rozšíriť na výrobcov a na nákupcov.
(48)
S cieľom monitorovať dovozy jabĺk a zaistiť, aby nedošlo k nezaznamenanému výraznému zvýšeniu dovozu jabĺk v relatívne krátkom čase, bol v roku 2006 ako prechodný systém zavedený systém dovozných povolení na jablká s číselným znakom kombinovanej nomenklatúry (číselný znak KN) 0808 10 80. Medzičasom sa vyvinuli nové a presnejšie spôsoby monitorovania dovozov jabĺk, ktoré sú pre obchodníkov menej ťažkopádne ako súčasný systém povolení. Povinnosť predkladať dovozné povolenia na jablká s číselným znakom KN 0808 10 80 by sa preto mala zakrátko prestať uplatňovať.
(49)
Mali by sa prijať podrobné pravidlá týkajúce sa systému vstupných cien ovocia a zeleniny. Keďže sa väčšina dotknutého ovocia a zeleniny podliehajúcich skaze dodáva formou komisionálneho predaja, vznikajú osobitné ťažkosti s určením ich hodnoty. Mali by sa ustanoviť možné metódy výpočtu vstupnej ceny, na základe ktorej sa dovážané výrobky zatrieďujú do Spoločného colného sadzobníka. Predovšetkým by sa mali stanoviť štandardné dovozné hodnoty na základe váženého priemeru priemerných cien výrobkov a v prípadoch, v ktorých nie sú pre výrobky daného pôvodu k dispozícii žiadne ceny, by sa malo prijať osobitné ustanovenie. Malo by sa ustanoviť zloženie zábezpeky za určitých okolností s cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie systému.
(50)
Mali by sa prijať podrobné pravidlá týkajúce sa dovozného cla, ktoré možno uložiť na niektoré výrobky dodatočne ku clu stanovenému v Spoločnom colnom sadzobníku. Dodatočné clo sa môže uložiť, ak objemy dovozu príslušných výrobkov prekračujú spúšťacie úrovne určené pre daný výrobok a obdobie uplatňovania. Tovar na ceste do Únie je oslobodený od dodatočného cla, a preto by sa mali pre takýto tovar prijať osobitné ustanovenia.
(51)
Malo by sa prijať ustanovenie o primeranom monitorovaní a hodnotení prebiehajúcich programov a schém, aby organizácie výrobcov a členské štáty mohli vyhodnotiť ich účinnosť a efektívnosť.
(52)
Mali by sa prijať ustanovenia týkajúce sa druhu, formy a spôsobu oznámení, ktoré sú potrebné na vykonávanie tohto nariadenia. Uvedené ustanovenia by mali zahŕňať oznámenia výrobcov a organizácií výrobcov členským štátom a oznámenia členských štátov Komisii, ako aj dôsledky vyplývajúce z neskorých alebo nepresných oznámení.
(53)
Mali by sa ustanoviť opatrenia, pokiaľ ide o kontroly potrebné na zabezpečenie riadneho uplatňovania tohto nariadenia a nariadenia (ES) č. 1234/2007, a primerané sankcie uplatniteľné na zistené nezrovnalosti. Uvedené opatrenia by mali zahŕňať osobitné kontroly a sankcie ustanovené na úrovni Únie, ako aj dodatočné vnútroštátne kontroly a sankcie. Kontroly a sankcie by mali byť odrádzajúce, účinné a primerané. Mali by sa ustanoviť pravidlá na riešenie prípadov zjavného omylu, vyššej moci a iných výnimočných okolností s cieľom zabezpečiť výrobcom spravodlivé zaobchádzanie. Takisto by sa mali ustanoviť pravidlá pre prípady umelo vytvorených situácií, aby sa zabránilo ťaženiu výhod z týchto situácií.
(54)
Mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa umožní pokračovanie bezproblémového prechodu z predchádzajúcich systémov ustanovených v nariadení (ES) č. 2200/96, nariadení Rady (ES) č. 2201/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s výrobkami zo spracovaného ovocia a zeleniny (4) a nariadení Rady (ES) č. 2202/96 z 28. októbra 1996, ktorým sa zavádza systém podpory spoločenstva pre výrobcov niektorých druhov citrusového ovocia (5), na nové systémy ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 1182/2007 z 26. septembra 2007, ktorým sa stanovujú osobitné pravidlá pre sektor ovocia a zeleniny a menia a dopĺňajú smernice 2001/112/ES a 2001/113/ES a nariadenia (EHS) č. 827/68, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 318/2006 a zrušuje nariadenie (ES) č. 2202/96 (6), a následne nariadení (ES) č. 1234/2007 a v nariadení (ES) č. 1580/2007 a následne tomto nariadení, ako aj vykonávanie prechodných pravidiel ustanovených v článku 203a nariadenia (ES) č. 1234/2007.
(55)
Aby sa obmedzili účinky zrušenia systému dovozných povolení na jablká na obchodné štruktúry, článok 134 nariadenia (ES) č. 1580/2007 by sa mal naďalej uplatňovať do 31. augusta 2011.
(56)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ÚVODNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Rozsah pôsobnosti a používanie pojmov
1. Týmto nariadením sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenie 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny.
Hlavy II a III tohto nariadenia sa však uplatňujú len na výrobky sektora ovocia a zeleniny uvedené v článku 1 ods. 1 písm. i) nariadenia (ES) č. 1234/2007 a na takéto výrobky určené výlučne na spracovanie.
2. Pojmy používané v nariadení (ES) č. 1234/2007 majú pri použití v tomto nariadení rovnaký význam, pokiaľ sa v tomto nariadení neustanovuje inak.
Článok 2
Hospodárske roky
Hospodárske roky v prípade ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny plynú od 1. januára do 31. decembra.
HLAVA II
KLASIFIKÁCIA VÝROBKOV
KAPITOLA 1
Všeobecné pravidlá
Článok 3
Obchodné normy, držitelia
1. Požiadavky článku 113a ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 predstavujú všeobecnú obchodnú normu. Údaje o všeobecnej obchodnej norme sú ustanovené v časti A prílohy I k tomuto nariadeniu.
Ovocie a zelenina, na ktoré sa nevzťahuje osobitná obchodná norma, musí spĺňať všeobecnú obchodnú normu. V prípadoch, keď je držiteľ schopný preukázať, že výrobky spĺňajú všetky platné normy prijaté Európskou hospodárskou komisiou OSN (EHK/OSN), vychádza sa z predpokladu, že výrobky spĺňajú všeobecnú obchodnú normu.
2. Osobitné obchodné normy uvedené v článku 113 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sú ustanovené v časti B prílohy I k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o tieto výrobky:
a)
jablká,
b)
citrusové plody,
c)
kivi,
d)
šaláty, endívia a eskariol,
e)
broskyne a nektárinky,
f)
hrušky,
g)
jahody,
h)
zeleninová paprika,
i)
stolové hrozno,
j)
rajčiaky.
3. Na účely článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 je držiteľom akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá má vo fyzickom vlastníctve príslušné výrobky.
Článok 4
Výnimky a oslobodenia z uplatňovania obchodných noriem
1. Odchylne od článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa dodržiavanie obchodných noriem nevyžaduje v prípade týchto výrobkov:
a)
za predpokladu, že sú zreteľne označené textom „určené na spracovanie“ alebo „na použitie ako krmivo pre zvieratá“ alebo iným rovnocenným textom, výrobkov:
i)
určených na priemyselné spracovanie alebo
ii)
určených na použitie ako krmivo pre zvieratá alebo na iné nepotravinárske použitie;
b)
výrobkov, ktoré výrobca v mieste svojho podniku prevedie na spotrebiteľov na ich osobnú spotrebu;
c)
výrobkov ktoré boli uznané v rozhodnutí Komisie prijatom na žiadosť členského štátu v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 ako výrobky daného regiónu, ktoré sa predávajú prostredníctvom maloobchodného predaja tohto regiónu na uspokojenie zaužívanej tradičnej miestnej spotreby;
d)
výrobkov, ktoré boli orezané alebo nakrájané a tak „pripravené na priamu konzumáciu“ alebo „pripravené na varenie“.
e)
výrobkov predávaných ako jedlé klíčky po vyklíčení semien rastlín zaradené medzi ovocie a zeleninu podľa článku 1 ods. 1 písm. i) nariadenia (ES) č. 1234/2007 a časti IX prílohy I k uvedeného nariadeniu.
2. Odchylne od článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa dodržiavanie obchodných noriem v danej výrobnej oblasti nevyžaduje pri týchto výrobkoch:
a)
výrobky, ktoré pestovateľ predáva alebo dodáva do miest úpravy a balenia alebo do skladovacích zariadení, alebo ktoré sa z jeho podniku prepravujú do takýchto miest, a
b)
výrobky prepravované zo skladovacích zariadení do miest úpravy a balenia.
3. Odchylne od článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 môžu členské štáty oslobodiť od osobitných obchodných noriem výrobky ponúkané na maloobchodný predaj spotrebiteľom na ich osobnú spotrebu a označené nápisom „výrobok určený na spracovanie“ alebo akýmkoľvek iným rovnocenným textom a určené na iné spracovanie ako spracovanie uvedené v odseku 1 písm. a) bode i) tohto článku.
4. Odchylne od článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty môžu oslobodiť od obchodných noriem výrobky, ktoré výrobca predáva na trhoch vyhradených len pre výrobcov v rámci danej oblasti výroby vymedzenej členskými štátmi priamo konečnému spotrebiteľovi na osobné použitie.
5. Odchylne od čl. 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o osobitné obchodné normy, ovocie a zelenina iné ako extra triedy v štádiách nasledujúcich po odoslaní môžu vykazovať miernu stratu čerstvosti a bunkového napätia a mierne znehodnotenie súvisiace s ich vývojom a s tým, že podliehajú rýchlej skaze.
6. Odchylne od článku 113a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa dodržiavanie všeobecných obchodných noriem nevyžaduje v prípade týchto výrobkov:
a)
nepestované huby s číselným znakom KN 0709 59,
b)
kapary s číselným znakom KN 0709 90 40,
c)
horké mandle s číselným znakom KN 0802 11 10,
d)
vylúpané mandle s číselným znakom KN 0802 12,
e)
vylúpané lieskové orechy s číselným znakom KN 0802 22,
f)
vylúpané vlašské orechy s číselným znakom KN 0802 32,
g)
píniové oriešky s číselným znakom KN 0802 90 50,
h)
pistácie s číselným znakom KN 0802 50 00,
i)
makadamové orechy s číselným znakom KN 0802 60 00,
j)
pekanové orechy s číselným znakom KN ex 0802 90 20,
k)
ostatné orechy s číselným znakom KN 0802 90 85,
l)
sušené plantajny s číselným znakom KN 0803 00 90,
m)
sušené citrusy s číselným znakom KN 0805,
n)
zmesi z tropických orechov s číselným znakom KN 0813 50 31,
o)
zmesi z ostatných orechov s číselným znakom KN 0813 50 39,
p)
šafran s číselným znakom KN 0910 20.
7. Príslušnému orgánu členského štátu sa predloží dôkaz o tom, že výrobky, ktoré patria do predmetu úpravy ods. 1 písm. a) a ods. 2, spĺňajú ustanovené podmienky, najmä v súvislosti s ich plánovaným použitím.
Článok 5
Informačné náležitosti
1. Informačné náležitosti požadované podľa tejto kapitoly sú čitateľne a zreteľne uvedené na viditeľnom mieste na jednej strane obalu, buď nezmazateľne vytlačené na priamo na obale alebo na nálepke, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou obalu alebo je na ňom pripevnená.
2. V prípade voľne loženého tovaru a tovaru priamo nakladaného do dopravného prostriedku sa informačné náležitosti uvedené v odseku 1 zapíšu do sprievodného dokladu alebo sa označia na lístku, ktorý sa umiestni na viditeľnom mieste v dopravnom prostriedku.
3. V prípade zmlúv uzavretých na diaľku v zmysle článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (7) si dodržiavanie obchodných noriem vyžaduje, aby informačné náležitosti boli k dispozícií pred realizáciou nákupu.
4. Na faktúrach a sprievodných dokladoch s výnimkou potvrdenky pre spotrebiteľa sa uvádza názov a krajina pôvodu výrobkov a prípadne trieda, odroda alebo obchodný druh, ak sa to požaduje v osobitnej obchodnej norme, alebo skutočnosť, že sú určené na spracovanie.
Článok 6
Informačné náležitosti vo fáze maloobchodného predaja
1. Vo fáze maloobchodného predaja sú informačné náležitosti vyžadované v tejto kapitole čitateľné a zreteľné. Výrobky sa môžu ponúkať na predaj, pokiaľ maloobchodný predajca vystaví v tesnej blízkosti tovaru viditeľné a čitateľné údaje uvádzajúce krajinu pôvodu a prípadne triedu a odrodu alebo obchodný druh takým spôsobom, ktorý nezavádza spotrebiteľa.
2. V prípade výrobkov v spotrebiteľskom balení v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (8), sa okrem všetkých informácií ustanovených v obchodných normách uvedie aj čistá hmotnosť. V prípade výrobkov, ktoré sa predávajú na kusy sa však neuplatní požiadavka uvádzať čistú hmotnosť, ak počet položiek možno zreteľne vidieť a ľahko spočítať zvonku, alebo ak je počet uvedený na označení.
Článok 7
Zmesi
1. Predajné obaly čistej hmotnosti, ktorá nepresahuje 5 kg obsahujúce zmesi rôznych druhov ovocia a zeleniny sa povoľujú za predpokladu, že:
a)
výrobky sú jednotnej kvality a každý príslušný výrobok spĺňa príslušnú osobitnú obchodnú normu, alebo všeobecnú obchodnú normu, pokiaľ pre konkrétny výrobok neexistuje osobitná obchodná norma,
b)
obal je náležite označený v súlade s touto kapitolou a
c)
zmes nezavádza spotrebiteľa.
2. Požiadavky v ods. 1 písm. a) sa neuplatňujú na výrobky v zmesi, ktoré nie sú výrobkami sektora ovocia a zeleniny podľa článku 1 ods. 1 bodu i) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. Pokiaľ ovocie a zelenina v zmesi pochádza z viacerých členských štátov alebo z tretích krajín, môžu byť celé názvy krajín pôvodu prípadne nahradené jedným z týchto označení:
a)
„zmes ovocia a zeleniny z EÚ“,
b)
„zmes ovocia a zeleniny z krajín mimo EÚ“,
c)
„zmes ovocia a zeleniny pochádzajúca z EÚ a krajín mimo EÚ“.
KAPITOLA II
Kontroly zhody s obchodnými normami
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 8
Rozsah pôsobnosti
V tejto kapitole sa ustanovujú pravidlá kontroly zhody, čo znamená kontroly vykonávané na ovocí a zelenine vo všetkých fázach predaja s cieľom overiť, či spĺňajú obchodné normy a iné ustanovenia tejto hlavy a článkov 113 a 113a nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Článok 9
Koordinačné orgány a kontrolné orgány
1. Každý členský štát určí:
a)
jeden príslušný orgán zodpovedný za koordináciu a kontakty v oblastiach upravených v tejto kapitole, ďalej len „koordinačný orgán“, a
b)
kontrolný orgán alebo orgány zodpovedné za uplatňovanie tejto kapitoly, ďalej len „kontrolné orgány“.
Koordinačné orgány a kontrolné orgány uvedené v prvom pododseku môžu byť verejné alebo súkromné. Členské štáty sú však za ne v každom prípade zodpovedné.
2. Členské štáty Komisii oznámia:
a)
názov, poštovú a e-mailovú adresu koordinačného orgánu, ktorý určili podľa odseku 1 písm. a),
b)
názov, poštovú a e-mailovú adresu kontrolných orgánov, ktoré určili podľa odseku 1 písm. b) a
c)
presný opis príslušných oblastí činnosti kontrolných orgánov, ktoré určili.
3. Koordinačným orgánom môže byť kontrolný orgán alebo jeden z kontrolných orgánov, alebo akýkoľvek iný orgán určený podľa odseku 1.
4. Komisia verejne sprístupní zoznam koordinačných orgánov určených členskými štátmi spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
Článok 10
Databáza obchodníkov
1. Členské štáty zostavia databázu obchodníkov s ovocím a zeleninou, v ktorej budú za podmienok ustanovených v tomto článku uvedení obchodníci zapojení do predaja ovocia a zeleniny, pre ktoré sa ustanovili normy podľa článku 113 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Členské štáty môžu na tento účel použiť akúkoľvek inú databázu alebo databázy, ktoré sa už vytvorili na iné účely.
2. Na účel tohto nariadenia „obchodník“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá:
a)
má v držbe ovocie a zeleninu, na ktoré sa vzťahujú obchodné normy, s cieľom:
i)
vystaviť alebo ponúkať ich na predaj,
ii)
predávať ich alebo
iii)
akýmkoľvek iným spôsobom ich uvádzať na trh alebo
b)
skutočne vykonáva ktorúkoľvek z činností uvedených v písm. a), pokiaľ ide o ovocie a zeleninu, na ktoré sa vzťahujú obchodné normy.
Činnosti uvedené v písm. a) prvého pododseku zahŕňajú:
a)
predaj na diaľku cez internet alebo iným spôsobom,
b)
uvedené činnosti, ktoré fyzická alebo právnická osoba vykonáva vo svojom mene alebo v mene tretej strany, a
c)
uvedené činnosti vykonané v Únii a/alebo prostredníctvom vývozu do tretích krajín a/alebo dovozu z tretích krajín.
3. Členské štáty určia podmienky, za ktorých sa uvedení obchodníci zahrnú alebo nezahrnú do databázy:
a)
obchodníci, ktorých činnosti sú oslobodené od povinnosti dodržiavať obchodné normy podľa článku 4 a
b)
fyzické alebo právnické osoby, ktorých činnosti v sektore ovocia a zeleniny sú obmedzené buď na prepravu tovaru alebo na predaj v maloobchodnej fáze.
4. V prípadoch, keď sa databáza obchodníkov skladá z viacerých rozdielnych prvkov, koordinačný orgán zabezpečí, aby databáza, jej prvky a ich aktualizácia boli jednotné. Aktualizácia databázy sa vykonáva najmä pomocou údajov získaných pri kontrolách zhody.
5. Databáza pri každom obchodníkovi obsahuje:
a)
registračné číslo, meno a adresu,
b)
informácie potrebné jeho klasifikáciu do jednej z rizikových kategórií uvedených v článku 11 ods. 2, najmä jeho pozíciu v obchodnom reťazci a informácie týkajúce sa dôležitosti spoločnosti,
c)
informácie týkajúce sa zistení z predchádzajúcich kontrol každého obchodníka,
d)
akékoľvek ďalšie informácie, ktoré sa považujú za potrebné na účely kontroly, ako informácie týkajúce sa existencie systému záruky kvality alebo systému samokontroly, ktorý súvisí s dodržiavaním obchodných noriem.
Aktualizácia databázy sa vykonáva najmä pomocou údajov získaných pri kontrolách zhody.
6. Obchodníci poskytujú informácie, ktoré členské štáty považujú za potrebné na zostavenie a aktualizáciu databázy. Členské štáty určia podmienky, za ktorých obchodníci, ktorí nemajú sídlo na ich území, avšak na ňom obchodujú, budú zaradení do ich databázy.
Oddiel 2
Kontroly zhody vykonávané členskými štátmi
Článok 11
Kontroly zhody
1. Členské štáty zabezpečia selektívne a primerane časté vykonávanie kontrol zhody na základe analýzy rizík, aby sa zaistilo dodržiavanie obchodných noriem a iných ustanovení tejto hlavy a článkov 113 a 113a nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Kritériá na posúdenie rizík zahŕňajú existenciu osvedčenia o zhode, ktoré sa uvádza v článku 14 a ktoré vydal príslušný orgán tretej krajiny, kde boli kontroly zhody schválené podľa článku 15. Existencia takéhoto osvedčenia sa považuje za faktor, ktorý znižuje riziko nedodržiavania noriem.
Kritéria na posúdenie rizík môžu zahŕňať aj:
a)
charakter výrobku, dobu výroby, cenu výrobku, počasie, balenie a manipuláciu, podmienky skladovania, krajinu pôvodu, spôsob prepravy alebo objem zásielky,
b)
veľkosť podniku obchodníkov, ich pozíciu v obchodnom reťazci, objem alebo hodnotu výrobkov, ktoré predávajú, sortiment výrobkov, oblasť dodávky alebo druh vykonávanej podnikateľskej činnosti, ako napr. skladovanie, triedenie, balenie alebo predaj,
c)
zistenia z predchádzajúcich kontrol vrátane počtu a druhu zistených nedostatkov, obvyklej kvality predávaných výrobkov, úrovne používaného technického vybavenia,
d)
spoľahlivosť obchodníkových systémov zaistenia kvality alebo systémov samokontroly týkajúcich sa dodržiavania obchodných noriem,
e)
miesto, kde kontrola prebieha, najmä pokiaľ ide o miesto prvého vstupu do Únie, alebo miesto, kde sa výrobky balia alebo nakladajú,
f)
akékoľvek ďalšie informácie, ktoré môžu poukazovať na riziko nedodržiavania noriem.
2. Analýza rizík je založená na informáciách uvedených v databáze obchodníkov, uvedenej v článku 10, a klasifikuje obchodníkov do rizikových kategórií.
Členské štáty vopred ustanovia:
a)
kritéria posúdenia rizika nedodržiavania obchodných noriem pri zásielkach,
b)
na základe analýzy rizík pre každú rizikovú kategóriu minimálny podiel obchodníkov alebo zásielok a/alebo množstiev, pri ktorých sa vykonajú kontroly zhody.
Členské štáty sa môžu na základe analýzy rizík rozhodnúť, že nevykonajú selektívne kontroly pri výrobkoch, na ktoré sa nevzťahujú osobitné obchodné normy.
3. Pokiaľ sa pri kontrolách zistia výrazné nezrovnalosti, zvýšia členské štáty periodicitu kontrol, ktoré sa týkajú obchodníkov, výrobkov, pôvodu alebo iných parametrov.
4. Obchodníci poskytnú kontrolným orgánom všetky informácie, ktoré tieto orgány považujú za potrebné z hľadiska organizácie a vykonávania kontrol zhody.
Článok 12
Schválení obchodníci
1. Členské štáty môžu povoliť obchodníkom, ktorí patria do kategórie s najnižším rizikom a poskytujú osobitné záruky dodržiavania obchodných noriem, aby vo fáze odosielania na každé balenie umiestnili označenie, ktorého vzor je uvedený v prílohe II, a/alebo aby podpísali osvedčenie o zhode podľa článku 14.
2. Povolenie sa udeľuje na dobu aspoň jedného roku.
3. Obchodníci, ktorí túto možnosť využijú:
a)
majú kontrolných pracovníkov, ktorí absolvovali školenie schválené členskými štátmi,
b)
majú vhodné zariadenie na prípravu a balenie výrobkov,
c)
sa zaväzujú vykonávať kontrolu zhody tovaru, ktorý odosielajú, a viesť register, do ktorého zaznamenávajú všetky vykonané kontroly.
4. Ak oprávnený obchodník už nespĺňa požiadavky na povolenie, členský štát povolenie odoberie.
5. Bez ohľadu na odsek 1, oprávnení obchodníci môžu až do vyčerpania zásob aj naďalej používať vzory, ktoré boli 30. júna 2009 v súlade s nariadením (ES) č. 1580/2007.
Povolenia udelené obchodníkom pred 1. júlom 2009 aj naďalej platia na obdobie, na ktoré boli udelené.
Článok 13
Prijatie vyhlásení colnými orgánmi
1. Colné orgány môžu prijať iba vývozné vyhlásenia a/alebo vyhlásenia o prepustení do voľného obehu v prípade výrobkov, na ktoré sa vzťahujú osobitné obchodné normy, pokiaľ:
a)
je k tovaru priložené osvedčenie o zhode, alebo
b)
príslušný kontrolný orgán oznámil colnému orgánu, že pre príslušné zásielky sa vydalo osvedčenie o zhode, alebo
c)
príslušný kontrolný orgán oznámil colnému orgánu, že pre príslušné zásielky nevydal osvedčenie o zhode, pretože tieto zásielky sa nemusia na základe posúdenia rizík uvedeného v článku 11 ods. 1 kontrolovať.
Nie sú tým dotknuté kontroly zhody, ktoré členský štát môže vykonať podľa článku 11.
2. Odsek 1 platí aj v prípade výrobkov, na ktoré sa vzťahuje všeobecná obchodná norma uvedená v časti A prílohy I, a výrobkov uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), pokiaľ to príslušný členský štát považuje za nevyhnutné vzhľadom na analýzu rizík uvedenú v článku 11 ods. 1.
Článok 14
Osvedčenie o zhode
1. Osvedčenia o zhode môže vydať príslušný orgán ako potvrdenie, že príslušné výrobky spĺňajú príslušnú obchodnú normu (ďalej len „osvedčenie“). Osvedčenie na použitie zo strany príslušných orgánov v Únie je ustanovené v prílohe III.
Namiesto osvedčení vydaných príslušnými orgánmi v Únii môžu tretie krajiny uvedené v článku 15 ods. 4 použiť svoje vlastné osvedčenia pod podmienkou, že obsahujú informácie, ktoré sú minimálne rovnocenné s tými, ktoré obsahuje osvedčenie Únie. Komisia sprístupní vzory takýchto osvedčení tretích krajín spôsobom, ktorý uzná za vhodný.
2. Tieto osvedčenia sa môžu vydávať buď v papierovom formáte s vlastnoručným podpisom alebo v overenej elektronickej forme s overeným elektronickým podpisom.
3. Každé osvedčenie musí byť opatrené pečiatkou príslušného orgánu a podpísané osobou alebo osobami, ktoré sú na to splnomocnené.
4. Osvedčenie musí byť vydané aspoň v jednom z úradných jazykov Únie.
5. Každé osvedčenie musí byť označené poradovým číslom, podľa ktorého je možné ho identifikovať. Príslušný orgán si ponechá kópiu každého vydaného osvedčenia.
6. Bez ohľadu na prvý pododsek odseku 1, členské štáty môžu až do vyčerpania zásob aj naďalej používať osvedčenia, ktoré boli 30. júna 2009 v súlade s nariadením (ES) č. 1580/2007.
Oddiel 3
Kontroly zhody vykonávané tretími krajinami
Článok 15
Schvaľovanie kontrol zhôd vykonaných tretími krajinami pred dovozom do Únie
1. Na žiadosť tretej krajiny môže Komisia schváliť kontroly zhody osobitných obchodných noriem v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007, ktoré táto tretia krajina vykonáva pred dovozom do Únie.
2. Schválenie uvedené v odseku 1 môže byť udelené tretím krajinám, ak sú v prípade výrobkov vyvážaných do Únie splnené obchodné normy Únie alebo normy, ktoré sú s nimi aspoň rovnocenné.
V tomto schválení sa uvedie oficiálny orgán v tretej krajine, ktorý zodpovedá za kontrolu uvedenú v odseku 1. Tento orgán je zodpovedný za styk s Úniou. V schválení sa uvedú aj kontrolné orgány tretej krajiny zodpovedné za samotné kontroly.
Toto schválenie sa môže vzťahovať iba na výrobky, ktoré majú pôvod v danej tretej krajine, a môže byť obmedzené na určité výrobky.
3. Kontrolné orgány tretej krajiny sú oficiálnymi orgánmi, alebo sú oficiálne uznané orgánom uvedeným v odseku 2, ktoré poskytujú uspokojivé záruky a disponujú potrebným personálom, vybavením a priestormi potrebnými na vykonávanie kontrol v súlade s metódami uvedenými v článku 17 ods. 1 alebo v súlade s rovnocennými metódami.
4. Tretie krajiny, ktorých kontroly zhody boli schválené podľa tohto článku, a príslušné výrobky sú uvedené v prílohe IV.
Komisia sprístupní údaje o príslušných úradných orgánoch a kontrolných orgánoch spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
Článok 16
Pozastavenie schválenia kontrol zhody
Komisia môže pozastaviť schválenie kontrol zhody, ak sa zistí, že vo výraznom počte zásielok a/alebo množstiev, tovar nezodpovedá informáciám uvedeným v osvedčeniach o zhode vystaveným kontrolnými orgánmi tretej krajiny.
Oddiel 4
Kontrolné metódy
Článok 17
Kontrolné metódy
1. Kontroly zhody ustanovené v tejto kapitole, s výnimkou kontrol v mieste maloobchodného predaja konečnému spotrebiteľovi, sa vykonávajú, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak, v súlade s kontrolnými metódami ustanovenými v prílohe V.
Členské štáty ustanovia osobitný program kontroly zhody v mieste maloobchodného predaja konečným spotrebiteľom.
2. Ak inšpektori zistia, že tovar je v zhode s obchodnými normami, kontrolný orgán môže vystaviť osvedčenie o zhode, ako sa uvádza v prílohe III.
3. Ak tovar nespĺňa normy, kontrolný orgán vystaví nález o nezhode určený na vedomie obchodníkovi alebo jeho zástupcom. Tovar, pre ktorý bol vystavený nález o nezhode, nesmie byť premiestnený bez povolenia kontrolného orgánu, ktorý vydal uvedený nález. Uvedené povolenie môže byť podmienené dodržaním podmienok určených kontrolným orgánom.
Obchodníci sa môžu rozhodnúť uviesť všetok tovar alebo určitú jeho časť do stavu zhody. Tovar uvedený do stavu zhody sa nesmie predávať predtým, ako sa príslušný kontrolný orgán všetkými vhodnými prostriedkami neuistí, že uvedený tovar je naozaj v zhode. Príslušný kontrolný orgán prípadne vystaví osvedčenie o zhode, ako sa uvádza v prílohe III, pre zásielku alebo jej časť až potom, ako bol tovar uvedený do stavu zhody.
Ak kontrolný orgán súhlasí s požiadavkou obchodníka uviesť tovar do stavu zhody v inom členskom štáte, ako v štáte, v ktorom sa vykonala kontrola, pri ktorej sa zistila nezhoda, obchodník oznámi príslušnému kontrolnému orgánu v členskom štáte určenia zásielku, ktorá nespĺňa normu. Členský štát, ktorý vydá nález o nezhode, zašle kópiu uvedeného nálezu o nezhode ostatným dotknutým členským štátom vrátane členského štátu určenia nezhodnej zásielky.
Ak nie je možné uviesť tovar do stavu zhody ani ho odoslať na krmivo pre zvieratá, priemyselné spracovanie alebo akékoľvek iné nepotravinárske použitie, kontrolný orgán môže, ak je to potrebné, požiadať obchodníkov, aby prijali primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa príslušné výrobky nepredávali.
Obchodníci dodajú všetky informácie, ktoré členské štáty považujú za potrebné na uplatňovanie tohto odseku.
Oddiel 5
Oznámenia
Článok 18
Oznámenia
1. Členský štát, v ktorom sa zistilo, že zásielka z iného členského štátu nevyhovuje obchodným normám z dôvodu chýb alebo znehodnotenia, ktoré sa mohli zistiť v čase balenia, bezodkladne oznámi túto skutočnosť Komisii a členským štátom, ktorých by sa mohla týkať.
2. Členský štát, v ktorom bolo zamietnuté uvoľnenie tovaru z tretej krajiny do voľného obehu z dôvodu nezhody s obchodnými normami, bezodkladne oznámi túto skutočnosť Komisii, členským štátom, ktorých by sa mohla týkať, a príslušnej tretej krajine uvedenej v prílohe IV.
3. Členské štáty oznámia Komisii svoje ustanovenia v oblasti systémov kontroly a analýzy rizík. Informujú Komisiu o akýchkoľvek následných zmenách a doplneniach uvedených systémov.
4. Členské štáty oznámia Komisii a ostatným členským štátom súhrnné výsledky kontrol vykonaných vo všetkých štádiách predaja v danom roku do 30. júna nasledujúceho roku.
5. Oznámenia uvedené v odsekoch 1 až 4 sa uskutočnia prostriedkami, ktoré spresní Komisia.
HLAVA III
ORGANIZÁCIE VÝROBCOV
KAPITOLA I
Požiadavky a uznávanie
Oddiel 1
Vymedzenia pojmov
Článok 19
Vymedzenia pojmov
1. Na účely tejto hlavy:
a)
„výrobca“ je poľnohospodár podľa článku 2 ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007,
b)
„člen-výrobca“ je výrobca alebo družstvo výrobcov, ktorý je členom organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov,
c)
„dcérska spoločnosť“ je spoločnosť, v ktorej má podiely jedna organizácia alebo viac organizácií výrobcov alebo ich združení a ktorá prispieva k plneniu cieľov organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov,
d)
„nadnárodná organizácia výrobcov“ je akákoľvek organizácia, v ktorej sa minimálne jeden z podnikov výrobcov nachádza v inom členskom štáte ako v štáte, kde má organizácia svoje sídlo,
e)
„nadnárodné združenie organizácií výrobcov“ je akékoľvek združenie organizácií výrobcov, v ktorom sa minimálne jedna zo združených organizácií nachádza v inom členskom štáte ako v štáte, kde má združenie sídlo,
f)
„konvergenčný cieľ“ je cieľ činnosti pre najmenej rozvinuté členské štáty a regióny podľa právnych predpisov Únie, ktorými sa spravuje Európsky fond pre regionálny rozvoj, Európsky sociálny fond a Kohézny fond na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013,
g)
„opatrenie“ znamená:
i)
akcie zamerané na plánovanie výroby vrátane nadobudnutia hmotného majetku,
ii)
akcie zamerané na zlepšovanie alebo udržiavanie kvality výrobkov vrátane nadobudnutia hmotného majetku,
iii)
akcie zamerané na zlepšovanie predaja vrátane nadobudnutia hmotného majetku, ako aj propagačné a komunikačné činnosti iné ako propagačné a komunikačné činnosti spadajúce do bodu vi),
iv)
výskum a experimentálnu výrobu vrátane nadobudnutia hmotného majetku,
v)
školiace akcie iné ako odborná príprava spadajúca do bodu vi) a akcie zamerané na podporu prístupu k poradenským službám,
vi)
ktorýkoľvek zo šiestich nástrojov súvisiacich s predchádzaním krízam a s krízovým riadením uvedených v článku 103c ods. 2 prvom pododseku písmenách a) až f) nariadenia (ES) č. 1234/2007,
vii)
environmentálne akcie uvedené v článku 103c ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 vrátane nadobudnutia hmotného majetku,
viii)
ostatné akcie, vrátane nadobudnutia hmotného majetku, iného ako majetku spadajúceho pod body i) až iv) a vii), ktoré spĺňajú jeden cieľ alebo viac cieľov uvedených v článku 103c ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007,
h)
„akcia“ je osobitná činnosť alebo nástroj zamerané na dosiahnutie konkrétneho operačného cieľa, ktorý prispieva k plneniu jedného cieľa alebo viacerých cieľov uvedeným v článku 103c ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007,
i)
„vedľajší produkt“ je produkt, ktorý je výsledkom prípravy výrobku z ovocia alebo zeleniny, ktorý má kladnú ekonomickú hodnotu, ale nepredstavuje hlavný plánovaný výsledok,
j)
„príprava“ znamená prípravné činnosti, ako napr. čistenie, krájanie, šúpanie, orezávanie a sušenie ovocia a zeleniny bez toho, aby z nich vzniklo spracované ovocie a zelenina,
k)
„medziodvetvový základ“ uvedený v článku 103d ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 je jedna činnosť alebo viac činností uvedených v článku 123 ods. 3 písm. c) nariadenia (ES) č. 1234/2007, schválených členským štátom a riadených spoločne organizáciou výrobcov alebo združením organizácií výrobcov a aspoň jedným ďalším subjektom v reťazci spracovania a/alebo distribúcie potravín,
l)
„základný ukazovateľ“ je akýkoľvek ukazovateľ, ktorý odráža stav alebo trend existujúci na začiatku programovacieho obdobia a môže poskytnúť informácie užitočné:
i)
pri analýze začiatočnej situácie s cieľom vytýčiť národnú stratégiu pre udržateľné operačné programy alebo operačný program,
ii)
ako porovnávacie kritérium, vo vzťahu ku ktorému možno hodnotiť výsledky a vplyv národnej stratégie alebo operačného programu, a/alebo
iii)
pri interpretácii výsledkov a vplyvu národnej stratégie alebo operačného programu.
2. Členské štáty na svojom území určia príslušné právne subjekty, ktoré musia spĺňať požiadavky článku 125b nariadenia (ES) č. 1234/2007 z hľadiska svojej vnútroštátnej právnej a správnej štruktúry. Členské štáty môžu prijať doplňujúce pravidlá o uznávaní organizácií výrobcov a prípadne prijmú aj ustanovenia o jasne vymedzených častiach právnych subjektov na účely uplatňovania článku 125b nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Oddiel 2
Požiadavky uplatniteľné na organizácie výrobcov
Článok 20
Rozsah výrobkov
1. Členské štáty uznajú organizácie výrobcov podľa článku 125b nariadenia (ES) č. 1234/2007 v súvislosti s výrobkom alebo skupinou výrobkov uvedených v žiadosti o uznanie, s výhradou akéhokoľvek rozhodnutia prijatého podľa článku 125b ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia.
2. Členské štáty uznajú organizácie výrobcov v súvislosti s výrobkom alebo skupinou výrobkov určených výhradne na spracovanie, len ak sú organizácie výrobcov schopné zabezpečiť, že sa tieto výrobky budú dodávať na spracovanie, buď prostredníctvom systému zmlúv o dodávkach, alebo inak.
Článok 21
Minimálny počet členov
Pri stanovení minimálneho počtu členov organizácie výrobcov podľa článku 125b ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty môžu ustanoviť, že ak žiadateľ o uznanie pozostáva úplne alebo sčasti z členov, ktorí sú sami právnymi subjektmi alebo jasne vymedzenými časťami právnych subjektov zložených z výrobcov, minimálny počet výrobcov možno vypočítať na základe počtu výrobcov združených v každom z právnych subjektov alebo jasne vymedzených častiach právnych subjektov.
Článok 22
Minimálna dĺžka členstva
1. Minimálne obdobie členstva výrobcu nesmie byť menej ako jeden rok.
2. Výpoveď z členstva sa organizácii oznamuje písomne. Členské štáty ustanovia maximálne šesťmesačné výpovedné lehoty a dátumy, ku ktorým výpoveď nadobúda platnosť.
Článok 23
Štruktúry a činnosti organizácií výrobcov
Členské štáty zabezpečia, aby organizácie výrobcov mali k dispozícii pracovníkov, infraštruktúru a vybavenie potrebné na splnenie požiadaviek ustanovených v článku 122 ods. 1 písm. c) a v článku 125b ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 1234/2007 a zabezpečovali svoje základné fungovanie, najmä pokiaľ ide o:
a)
vedomosti o výrobe svojich členov,
b)
zber, triedenie, skladovanie a balenie výroby svojich členov,
c)
riadenie obchodu a rozpočtu a
d)
centralizované účtovníctvo a systém fakturácie.
Článok 24
Hodnota alebo objem predajnej výroby
1. Na účely článku 125b ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa hodnota alebo objem predajnej výroby počíta na rovnakom základe ako hodnota predávanej výroby stanovená v článkoch 50 a 51 tohto nariadenia.
2. Ak má jeden alebo viac členov organizácie výrobcov nedostatočné údaje o predanej výrobe za predchádzajúce obdobie na účely odseku 1, hodnota ich predajnej výroby sa môže vypočítať ako priemerná hodnota ich predajnej výroby za obdobie troch rokov predchádzajúcich roku, v ktorom bola predložená žiadosť o uznanie a v ktorom členovia príslušnej organizácie výrobcov skutočne vyrábali.
Článok 25
Dodanie technických prostriedkov
Na účely článku 125b ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa organizácia výrobcov, ktorá je uznaná pre výrobok, ktorý si vyžaduje technické prostriedky, považuje za organizáciu plniacu si svoju povinnosť, ak dodáva technické prostriedky na primeranej úrovni sama, prostredníctvom svojich členov, prostredníctvom dcérskych spoločností alebo outsourcingu.
Článok 26
Hlavné činnosti organizácií výrobcov
1. Hlavná činnosť organizácie výrobcov sa týka koncentrácie ponuky výrobkov svojich členov, na ktoré dostala uznanie, a ich umiestňovania na trhu.
2. Organizácia výrobcov môže predávať výrobky výrobcov, ktorí nie sú členmi organizácie výrobcov ani združenia organizácií výrobcov, ak má na uvedené výrobky uznanie a pod podmienkou, že ekonomická hodnota tejto činnosti je nižšia ako hodnota jej predávanej výroby vypočítaná v súlade s článkom 50.
3. Predaj ovocia a zeleniny, ktoré sa zakúpili priamo od inej organizácie výrobcov a predaj výrobkov, na ktoré organizácia výrobcov nemá uznanie, sa nepovažujú za časť činností organizácie výrobcov.
4. Ak sa uplatňuje článok 50 ods. 9, odsek 3 tohto článku sa uplatňuje mutatis mutandis na príslušné dcérske spoločnosti od 1. januára 2012.
Článok 27
Outsourcing
1. Činnosti, v prípade ktorých členský štát môže povoliť outsourcing v súlade s článkom 125d nariadenia (ES) č. 1234/2007, môžu okrem iného zahŕňať zber, skladovanie, balenie a predaj výroby členov organizácie výrobcov.
2. Outsourcing činnosti organizácie výrobcov znamená, že organizácia výrobcov uzatvára obchodnú dohodu o vykonaní príslušnej činnosti s iným subjektom vrátane jedného alebo viacerých z jej členov alebo dcérskej spoločnosti. Organizácia výrobcov však zostáva zodpovedná za zabezpečenie výkonu uvedenej činnosti a za kontrolu celkového riadenia a dohľad nad obchodnou dohodou o vykonaní činnosti.
Článok 28
Nadnárodné organizácie výrobcov
1. Sídlo nadnárodnej organizácie výrobcov sa zriaďuje v členskom štáte, v ktorom má organizácia významné poľnohospodárske podniky alebo významný počet členov, a/alebo kde dosahuje podstatnú úroveň predávanej výroby.
2. Členský štát, v ktorom sa nachádza sídlo nadnárodnej organizácie výrobcov, nesie zodpovednosť za:
a)
uznanie nadnárodnej organizácie výrobcov,
b)
schválenie operačného programu nadnárodnej organizácie výrobcov,
c)
zavedenie potrebnej administratívnej spolupráce s inými členskými štátmi, v ktorých sa nachádzajú členovia, v súvislosti so spĺňaním podmienok na získanie uznania a systémom kontrol a sankcií. Tieto iné členské štáty sú povinné poskytnúť v rozumnej lehote všetku potrebnú pomoc členskému štátu, v ktorom sa nachádza sídlo, a
d)
poskytnutie všetkých príslušných dokumentov, na základe žiadosti iných členských štátov, vrátane akýchkoľvek uplatniteľných právnych predpisov dostupných pre iné členské štáty, v ktorých sa nachádzajú členovia, preložených do úradného jazyka žiadajúcich členských štátov.
Článok 29
Zlučovanie organizácií výrobcov
1. V prípade, že sa organizácie výrobcov zlúčili, organizácia výrobcov, ktorá zlúčením vznikne, nahradí zlučujúce sa organizácie výrobcov. Nový subjekt preberá práva a povinnosti zlučujúcich sa organizácií výrobcov.
Novo zlúčený subjekt môže prevádzkovať programy paralelne a oddelene do prvého januára roka nasledujúceho po zlúčení alebo zlúčiť operačné programy od chvíle zlúčenia. Operačné programy sa zlúčia v súlade s článkami 66 a 67.
2. Odchylne od odseku 1 druhého pododseku môžu členské štáty na základe náležite opodstatnených dôvodov oprávniť organizácie výrobcov, ktoré o to požiadajú, aby naďalej realizovali oddelené operačné programy paralelne, až kým sa prirodzene neukončia.
Článok 30
Členovia, ktorí nie sú výrobcovia
1. Členské štáty môžu určiť, či a za akých podmienok je možné, aby bola fyzická alebo právnická osoba, ktorá nie je výrobcom, prijatá za člena organizácie výrobcov.
2. Pri určovaní podmienok uvedených v odseku 1 členské štáty zabezpečia najmä dodržiavanie článku 122 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 125a ods. 3 písm. c) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. Fyzické alebo právnické osoby uvedené v odseku 1:
a)
sa nezohľadňujú v rámci kritérií na získanie uznania,
b)
nemajú priame výhody z opatrení financovaných Úniou.
Členské štáty môžu v súlade s podmienkami ustanovenými v odseku 2 obmedziť alebo zakázať právo fyzických alebo právnických osôb hlasovať pri rozhodnutiach týkajúcich sa operačných fondov.
Článok 31
Demokratická kontrola organizácií výrobcov
1. Členské štáty prijmú všetky opatrenia, ktoré považujú za potrebné v snahe zabrániť zneužitiu právomoci alebo vplyvu jedného člena alebo viacerých členov na riadenie a činnosť organizácie výrobcov vrátane hlasovacích práv.
2. Ak je organizácia výrobcov jasne vymedzenou časťou právneho subjektu, môžu členské štáty prijať opatrenia na obmedzenie alebo zakázanie právomocí uvedeného právneho subjektu meniť, schvaľovať alebo zamietať rozhodnutia organizácie výrobcov.
Oddiel 3
Združenia organizácií výrobcov
Článok 32
Pravidlá týkajúce sa organizácií výrobcov uplatniteľné na združenia organizácií výrobcov
Na združenia organizácií výrobcov sa mutatis mutandis uplatňujú články 22, 26 ods. 3, 27 a 31. V prípade, že združenie organizácií výrobcov vykonáva činnosti súvisiace s predajom, článok 26 ods. 2 sa uplatňuje mutatis mutandis.
Článok 33
Uznanie združení organizácií výrobcov
1. Členské štáty môžu uznať iba združenia organizácií výrobcov podľa článku 125c nariadenia (ES) č. 1234/2007 v súvislosti s činnosťou alebo činnosťami týkajúcimi sa výrobku alebo skupiny výrobkov uvedených v žiadosti o uznanie.
2. Združenie organizácií výrobcov môže byť uznané podľa článku 125c nariadenia (ES) č. 1234/2007 a vykonávať ktorékoľvek z činností organizácie výrobcov, aj keď predaj príslušných výrobkov naďalej vykonávajú jeho členovia.
Článok 34
Členovia združení organizácií výrobcov, ktorí nie sú organizáciami výrobcov
1. Členské štáty môžu určiť, či a za akých podmienok je možné, aby bola fyzická alebo právnická osoba, ktorá nie je uznanou organizáciou výrobcov, prijatá za člena združenia organizácií výrobcov.
2. Členovia uznaného združenia organizácií výrobcov, ktorí nie sú uznanými organizáciami výrobcov:
a)
sa nezohľadňujú v rámci kritérií na získanie uznania,
b)
nemajú priame výhody z opatrení financovaných Úniou.
Členské štáty môžu povoliť, obmedziť alebo zakázať právo uvedených členov hlasovať o rozhodnutiach týkajúcich sa operačných programov.
Článok 35
Nadnárodné združenia organizácií výrobcov
1. Sídlo nadnárodného združenia organizácií výrobcov sa zriaďuje v členskom štáte, v ktorom má združenie podstatný počet členských organizácií, a/alebo kde členské organizácie dosahujú podstatnú úroveň predávanej výroby.
2. Členský štát, v ktorom sa nachádza sídlo nadnárodného združenia organizácií výrobcov, zodpovedá za:
a)
uznanie združenia,
b)
schválenie operačného programu združenia, ak je to potrebné,
c)
zavedenie potrebnej administratívnej spolupráce s inými členskými štátmi, v ktorých sa nachádzajú združené organizácie, v súvislosti s dodržiavaním podmienok na získanie uznania a systémom kontrol a sankcií. Tieto iné členské štáty sú povinné poskytnúť potrebnú pomoc členskému štátu, v ktorom sa nachádza sídlo, a
d)
poskytnutie všetkých príslušných dokumentov, na základe žiadosti iných členských štátov, vrátane akýchkoľvek uplatniteľných právnych predpisov dostupných pre iné členské štáty, v ktorých sa nachádzajú členovia, preložených do úradného jazyka žiadajúcich členských štátov.
Oddiel 4
Skupiny výrobcov
Článok 36
Predkladanie plánov na získanie uznania
1. Právny subjekt alebo jasne vymedzená časť právneho subjektu predloží plán na získanie uznania uvedený v článku 125e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom má tento subjekt sídlo.
2. Členské štáty ustanovia:
a)
minimálne kritériá, ktoré právny subjekt alebo jasne vymedzená časť právneho subjektu musí splniť, aby mohla predložiť plán na získanie uznania,
b)
pravidlá týkajúce sa zostavovania návrhu, obsahu a vykonávania plánov na získanie uznania,
c)
obdobie, počas ktorého je bývalému členovi organizácie výrobcov zakázané stať sa členom skupiny výrobcov po odchode z organizácie výrobcov v súvislosti s výrobkami, pre ktoré bola táto organizácia výrobcov uznaná, a
d)
administratívne postupy schvaľovania, monitorovania a plnenia plánov na získanie uznania.
Článok 37
Obsah plánov na získanie uznania
Návrh plánu na získanie uznania obsahuje aspoň:
a)
opis začiatočnej situácie, najmä pokiaľ ide o počet členov-výrobcov, obsahujúci úplné údaje o členoch, výrobe vrátane hodnoty predávanej výroby, predaji a infraštruktúre, ktorú má skupina výrobcov k dispozícii, vrátane infraštruktúry vo vlastníctve jednotlivých členov skupiny výrobcov,
b)
navrhovaný dátum začatia vykonávania plánu a jeho trvanie, ktoré nesmie byť dlhšie ako päť rokov, a
c)
činnosti a investície, ktoré sa musia realizovať s cieľom dosiahnuť uznanie.
Článok 38
Schvaľovanie plánov na získanie uznania
1. Príslušný orgán členského štátu rozhodne o návrhu plánu na získanie uznania do troch mesiacov od prijatia plánu, ku ktorému sú priložené všetky sprievodné doklady. Členské štáty môžu stanoviť kratšiu lehotu.
2. Členské štáty môžu prijať dodatočné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti operácií a výdavkov v rámci plánov na získanie uznania vrátane pravidiel oprávnenosti investícií na účel dosiahnutia súladu skupín výrobcov s kritériami na získanie uznania pre organizácie výrobcov uvedenými v článku 125b ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. Po kontrolách zhody uvedených v článku 111 príslušný orgán členského štátu podľa potreby:
a)
schváli plán a udelí predbežné uznanie,
b)
požiada o zmeny plánu,
c)
zamietne plán.
Schválenie plánu môže byť podľa potreby udelené len vtedy, ak sa do plánu zapracovali zmeny požadované podľa písmena b).
Príslušný orgán členského štátu o svojom rozhodnutí informuje právny subjekt alebo jasne vymedzenú časť právneho subjektu.
Článok 39
Vykonávanie plánov na získanie uznania
1. Plán na získanie uznania sa vykonáva v jednoročných obdobiach so začiatkom od 1. januára. Členské štáty môžu skupinám výrobcov povoliť rozdeliť tieto jednoročné segmenty na polročné obdobia.
Prvý rok vykonávania v súlade s navrhovaným dátumom uvedeným v článku 37 písm. b) plán na získanie uznania začne:
a)
1. januára po dátume jeho prijatia príslušným orgánom členského štátu alebo
b)
prvý kalendárny deň po dátume jeho prijatia.
Prvý rok vykonávania plánu na získanie uznania sa v každom prípade končí 31. decembra toho istého roku.
2. Členské štáty ustanovia podmienky, za ktorých môžu skupiny výrobcov požiadať o zmeny plánov počas ich vykonávania. K uvedeným požiadavkám sa priložia všetky potrebné sprievodné doklady.
Členské štáty určia podmienky, za ktorých možno plány na získanie uznania meniť a dopĺňať počas jednoročného alebo polročného obdobia bez predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu členského štátu. Uvedené zmeny sú oprávnené na získanie pomoci, len ak ich skupina výrobcov okamžite oznámi príslušnému orgánu členského štátu.
3. Príslušný orgán členského štátu rozhodne o zmenách plánov po zvážení poskytnutých dôkazov do troch mesiacov od prijatia žiadosti o zmenu. Ak sa v tejto lehote neprijme žiadne rozhodnutie vo veci žiadosti o zmenu, žiadosť sa pokladá za zamietnutú. Členské štáty môžu stanoviť kratšiu lehotu.
Článok 40
Žiadosti o uznanie ako organizácia výrobcov
1. Skupiny výrobcov, ktoré vykonávajú plán na získanie uznania, môžu kedykoľvek predložiť žiadosť o uznanie podľa článku 125b nariadenia (ES) č. 1234/2007. Takéto žiadosti sa v každom prípade predložia pred koncom prechodného obdobia uvedeného v článku 125e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
2. Od dátumu podania takejto žiadosti môže predmetná skupina predložiť návrh operačného programu podľa článku 63.
Článok 41
Hlavné činnosti skupín výrobcov
1. Hlavná činnosť skupiny výrobcov sa týka koncentrácie ponuky výrobkov svojich členov, na ktoré dostala predbežné uznanie, a ich umiestňovania na trhu.
2. Skupina výrobcov môže predávať výrobky od výrobcov, ktorí nie sú členom skupiny výrobcov, ak má uznanie na uvedené výrobky a pod podmienkou, že ekonomická hodnota uvedenej činnosti je nižšia ako hodnota predávanej výroby vlastných členov skupiny výrobcov a členov iných skupín výrobcov.
Článok 42
Hodnota predávanej výroby
1. Článok 50 ods. 1 až ods. 4 a ods. 7 a prvá veta odseku 6 uvedeného článku sa uplatňujú mutatis mutandis na skupiny výrobcov.
2. Ak z dôvodov, ktoré boli riadne zdôvodnené členskému štátu a sú mimo zodpovednosti a kontroly skupiny výrobcov, dôjde k zníženiu hodnoty predávanej výroby o minimálne 35 %, celková hodnota predávanej výroby sa považuje za hodnotu predstavujúcu 65 % celkovej hodnoty deklarovanej v predchádzajúcej žiadosti alebo žiadostiach o poskytnutie pomoci za posledné jednoročné obdobie, ktorú členský štát overil, a ak v žiadostiach hodnota deklarovaná nebola, hodnoty deklarovanej na začiatku v schválenom pláne na získanie uznania.
3. Hodnota predávanej výroby sa vypočíta na základe právnych predpisov uplatniteľných v období, za ktoré sa pomoc požaduje.
Článok 43
Financovanie plánov na získanie uznania
1. Miery pomoci uvedené v článku 103a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa znížia o polovicu v súvislosti s predávanou výrobou, ktorá presahuje 1 000 000 EUR.
2. Na pomoc uvedenú v článku 103a ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa vzťahuje ročný strop pre každú skupinu výrobcov vo výške 1 000 000 EUR.
3. Pomoc uvedená v článku 103a ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa vypláca:
a)
v ročných alebo polročných splátkach na konci každého jednoročného alebo polročného obdobia na vykonávanie plánu na získanie uznania, alebo
b)
v splátkach pokrývajúcich časť jednoročného obdobia, ak plán začína počas jednoročného obdobia alebo ak sa uznanie získa podľa článku 125b nariadenia (ES) č. 1234/2007 pred koncom jednoročného obdobia. V uvedenom prípade sa strop uvedený v odseku 2 tohto článku úmerne zníži.
Pri výpočte splátok môžu členské štáty, ak si to vyžadujú kontroly, použiť ako základ predávanú výrobu zodpovedajúcu obdobiu inému, než je obdobie, za ktoré sa vypláca splátka. Rozdiel medzi obdobiami je kratší ako príslušné skutočné obdobie.
4. Výmenný kurz uplatniteľný na sumy uvedené v odsekoch 1 a 2 je posledný kurz uverejnený Európskou centrálnou bankou pred prvým dňom obdobia, na ktoré je príslušná pomoc udelená.
Článok 44
Pomoc na investície vyžadované na uznanie
Investície, ktoré sú spojené s vykonávaním plánov na získanie uznania, sú uvedené v článku 37 písm. c) tohto nariadenia a na ktoré sa poskytuje pomoc podľa článku 103a ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007, sa financujú úmerne k ich použitiu na výrobky členov skupiny výrobcov, ktorej sa udeľuje predbežné uznanie.
Investície, ktoré by mohli narušiť hospodársku súťaž pri iných hospodárskych činnostiach skupiny výrobcov, sa vylúčia z pomoci Únie.
Článok 45
Žiadosť o poskytnutie pomoci
1. Skupina výrobcov predloží jedinú žiadosť o poskytnutie pomoci uvedenej v článku 103a ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 do troch mesiacov od konca každého jednoročného alebo polročného obdobia uvedeného v článku 43 ods. 3 tohto nariadenia. Táto žiadosť obsahuje deklaráciu hodnoty predanej výroby za obdobie, na ktoré sa pomoc žiada.
2. Žiadosti o poskytnutie pomoci, ktoré sa vzťahujú na polročné obdobia, sa môžu predkladať, len ak sa plán na získanie uznania rozdelí na polročné obdobia, ako sa uvádza v článku 39 ods. 1. Ku všetkým žiadostiam o poskytnutie pomoci sa priloží písomné vyhlásenie skupiny výrobcov o tom, že skupina:
a)
spĺňa a bude spĺňať ustanovenia nariadenia (ES) č. 1234/2007 a tohto nariadenia a
b)
nečerpala, nečerpá ani nebude čerpať výhody priamo ani nepriamo z duplicitného financovania z prostriedkov Únie alebo vnútroštátnych prostriedkov v prospech opatrení realizovaných na základe jej plánu na získanie uznania, na ktorý sa poskytuje financovanie Únie podľa tohto nariadenia.
3. Členské štáty stanovia konečný termín vyplatenia pomoci, ktorý v žiadnom prípade nemôže byť neskôr ako šesť mesiacov od prijatia žiadosti.
Článok 46
Oprávnenosť na pomoc
Členské štáty vyhodnotia oprávnenosť skupín výrobcov získať pomoc podľa tohto nariadenia s cieľom stanoviť, či je pomoc riadne odôvodnená, pričom zohľadnia, za akých podmienok a kedy bola akákoľvek predchádzajúca štátna pomoc pridelená organizáciám výrobcov alebo skupinám, z ktorých pochádzajú členovia príslušnej skupiny výrobcov, a všetky presuny členov medzi organizáciami výrobcov a skupinami výrobcov.
Článok 47
Príspevok Únie
1. Príspevok Únie na pomoc uvedenú v článku 103a ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007 dosahuje:
a)
75 % v regiónoch oprávnených podľa konvergenčného cieľa a
b)
50 % v ostatných regiónoch.
Zvyšnú časť pomoci vyplatí členský štát ako paušálnu platbu. V žiadosti o poskytnutie pomoci nie je potrebné uviesť dôkazy týkajúce sa využitia tejto pomoci.
2. Príspevok Únie na pomoc uvedenú v článku 103a ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007, vyjadrený vo forme kapitálového príspevku alebo ekvivalentu kapitálového príspevku, nepresiahne ako podiel oprávnených investičných nákladov:
a)
50 % v regiónoch oprávnených podľa konvergenčného cieľa a
b)
30 % v ostatných regiónoch.
Dotknuté členské štáty sa zaviažu prispieť aspoň 5 % oprávnených investičných nákladov.
Prijímatelia pomoci na oprávnené investičné náklady zaplatia aspoň:
a)
25 % v regiónoch oprávnených podľa konvergenčného cieľa a
b)
45 % v ostatných regiónoch.
Článok 48
Zlúčenia
1. Pomoc ustanovená v článku 103a ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa môže poskytnúť alebo sa môže naďalej poskytovať skupinám výrobcov, ktorým bolo udelené predbežné uznanie a ktorí sú výsledkom zlúčenia dvoch alebo viacerých skupín výrobcov, ktorým bolo udelené predbežné uznanie.
2. Na účely výpočtu pomoci splatnej podľa odseku 1 skupina výrobcov, ktorá je výsledkom zlúčenia, nahradí zlučujúce sa skupiny.
3. Ak sa zlúčia dve skupiny výrobcov alebo viac skupín výrobcov, nový subjekt preberá práva a povinnosti skupiny výrobcov, ktorá získala predbežné uznanie najskôr.
4. Ak sa skupina výrobcov, ktorej bolo udelené predbežné uznanie, zlúči s uznanou organizáciou výrobcov, výsledný subjekt už nie je oprávnený na predbežné uznanie ako skupina výrobcov, ani na pomoc uvedenú v článku 103a ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007. K výslednému subjektu sa bude naďalej pristupovať ako k uznanej organizácii výrobcov, ak dodržiava uplatniteľné požiadavky. V prípade potreby organizácia výrobcov požiada o zmenu svojho operačného programu a na tento účel sa uplatňuje článok 29 mutatis mutandis.
Akcie, ktoré skupiny výrobcov vykonávali pred takým zlúčením, sú však naďalej oprávnené na podporu za podmienok stanovených v pláne na získanie uznania.
Článok 49
Dôsledky uznania
1. Pomoc ustanovená v článku 103a ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 končí po udelení uznania.
2. Ak sa predkladá operačný program podľa tohto nariadenia, predmetný členský štát zabezpečí, aby nedošlo k duplicitnému financovaniu opatrení uvedených v pláne na získanie uznania.
3. Investície spĺňajúce podmienky pre pomoc alebo náklady uvedené v článku 103a ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa môžu previesť na operačné programy za predpokladu, že sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia.
4. Členské štáty stanovia obdobie, ktoré začína po vykonaní plánu na získanie uznania, počas ktorého je skupina výrobcov povinná získať uznanie ako organizácia výrobcov. Toto obdobie nesmie prekročiť štyri mesiace.
KAPITOLA II
Operačné fondy a operačné programy
Oddiel 1
Hodnota predávanej výroby
Článok 50
Základ pre výpočet
1. Hodnota predávanej výroby organizácie výrobcov sa vypočíta na základe výroby samotnej organizácie výrobcov a jej členov výrobcov a zahŕňa len produkciu toho ovocia a zeleniny, na ktoré bola organizácia výrobcov uznaná. Do hodnoty predávanej výroby možno zahrnúť ovocie a zeleninu, ktoré nemusia spĺňať obchodné normy, ak sa uvedené normy neuplatňujú podľa článku 4.
2. Hodnota predávanej výroby zahŕňa výrobu členov, ktorí z organizácie vystúpia alebo do nej vstúpia. Členské štáty ustanovia podmienky na to, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu.
3. Hodnota predávanej výroby nezahŕňa hodnotu spracovaného ovocia a zeleniny ani akéhokoľvek iného výrobku, ktorý nepatrí do sektora ovocia a zeleniny.
Hodnota predávanej výroby ovocia a zeleniny určených na spracovanie, ktoré organizácia výrobcov, združenie organizácií výrobcov alebo ich členovia-výrobcovia alebo dcérske spoločnosti uvedené v odseku 9 tohto článku buď samostatne alebo prostredníctvom outsourcingu spracovali na jeden z výrobkov zo spracovaného ovocia a zeleniny uvedených v časti X prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 alebo akýkoľvek iný spracovaný výrobok uvedený v tomto článku a ďalej opísaný v prílohe VI k tomuto nariadeniu, sa však vypočíta ako paušálna sadzba vyjadrená ako percentuálny podiel uplatnený na fakturovanú hodnotu uvedených spracovaných výrobkov. Uvedená paušálna sadzba predstavuje:
a)
53 % v prípade ovocných štiav,
b)
73 % v prípade koncentrovaných štiav,
c)
77 % v prípade rajčinového koncentrátu,
d)
62 % v prípade mrazeného ovocia a zeleniny,
e)
48 % v prípade konzervovaného ovocia a zeleniny,
f)
70 % v prípade konzervovaných húb rodu Agaricus,
g)
81 % v prípade ovocia dočasne konzervovaného v slanom náleve,
h)
81 % v prípade sušeného ovocia,
i)
27 % v prípade ostatného spracovaného ovocia a zeleniny,
j)
12 % v prípade spracovaných aromatických bylín,
k)
41 % v prípade mletej papriky.
4. Členské štáty môžu organizáciám výrobcov povoliť, aby zahrnuli hodnotu vedľajších produktov do hodnoty predávanej výroby.
5. Hodnota predávanej výroby zahŕňa hodnotu výroby, ktorá sa stiahne z trhu a s ktorou sa naloží podľa ustanovení článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007, odhadnutú na základe priemernej ceny uvedených výrobkov, ktoré organizácia výrobcov predávala v predchádzajúcom referenčnom období.
6. Do hodnoty predávanej výroby sa počíta len výroba organizácie výrobcov a/alebo jej členov výrobcov, ktorú predáva uvedená organizácia výrobcov. Výroba výrobcov členov organizácie výrobcov, ktorú predáva iná organizácia výrobcov určená ich vlastnou organizáciou podľa článku 125a ods. 2 písm. b) a c) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 sa započíta do hodnoty predávanej výroby druhej organizácie výrobcov.
7. Predávaná výroba ovocia a zeleniny sa vo fáze „odoslania z organizácie výrobcov“ prípadne fakturuje ako výrobok uvedený v časti IX prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1234/2007, ktorý je pripravený a zabalený, bez:
a)
DPH,
b)
interných dopravných nákladov, ak sú centralizované zberné alebo baliace strediská organizácie výrobcov a miesto distribúcie organizácie výrobcov od seba značne vzdialené. Členské štáty ustanovia zníženia, ktoré sa majú uplatňovať na fakturovanú hodnotu za výrobky fakturované v rôznych fázach dodávky alebo prepravy, a vo svojich vnútroštátnych stratégiách riadne zdôvodnia, akú vzdialenosť treba považovať za značnú.
8. Hodnotu predávanej výroby možno vypočítať aj vo fáze „odoslania zo združenia organizácie výrobcov“ na rovnakom základe, ako je uvedené v odseku 7.
9. Hodnotu predávanej výroby možno vypočítať aj vo fáze „odoslania z dcérskej spoločnosti“ na rovnakom základe, ako sa uvádza v odseku 7, za predpokladu, že aspoň 90 % kapitálu dcérskej spoločnosti vlastnia:
a)
jedna alebo viac organizácií výrobcov alebo združení organizácií výrobcov a/alebo
b)
výrobcovia-členovia organizácií výrobcov alebo združení organizácií výrobcov s výhradou súhlasu členského štátu, ak sa tým prispieva k plneniu cieľov uvedených v článku 122 ods. 1 písm. c) a článku 125b ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
10. V prípade outsourcingu sa hodnota predávanej výroby vypočíta vo fáze „odoslania z organizácie výrobcov“ a zahrnie sa do nej pridaná ekonomická hodnota činnosti, na ktorú organizácia výrobcov zadala zákazku svojim členom, tretím stranám alebo dcérskej spoločnosti inej, ako tej, ktorá je uvedená v odseku 9.
11. Ak v dôsledku poveternostnej udalosti, chorôb zvierat alebo rastlín alebo zamorenia hmyzom, dôjde k zníženiu výroby, do hodnoty predávanej výroby sa môže zahrnúť poistné odškodnenie získané na základe uvedených dôvodov v súvislosti s opatreniami poistenia zberu, na ktoré sa vzťahuje kapitola III oddiel 6, alebo rovnocennými opatreniami riadenými organizáciou výrobcov.
Článok 51
Referenčné obdobie
1. Ročný strop pomoci uvedený v článku 103d ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa počíta každý rok na základe hodnoty predávanej výroby počas 12 mesačného referenčného obdobia, ktoré určia členské štáty.
2. Referenčné obdobie stanovia členské štáty pre každú organizáciu výrobcov ako:
a)
12 mesačné obdobie, ktoré začína najskôr 1. januára tri roky pred rokom, na ktorý sa pomoc žiada, a skončí najneskôr 31. decembra roku, ktorý predchádza roku, na ktorý sa pomoc žiada, alebo
b)
priemernú hodnotu troch po sebe idúcich 12 mesačných období, ktoré začnú najskôr 1. januára päť rokov pred rokom, na ktorý sa pomoc žiada, a skončia najneskôr 31. decembra roku, ktorý predchádza roku, na ktorý sa pomoc žiada.
3. Dvanásťmesačné obdobie je účtovným obdobím príslušnej organizácie výrobcov.
Metodika na stanovenie referenčného obdobia sa počas operačného programu nemení okrem riadne opodstatnených situácií.
4. Ak z dôvodov, ktoré sú mimo zodpovednosti a kontroly organizácie výrobcov, dôjde k zníženiu hodnoty výrobku o minimálne 35 %, hodnota predávanej výroby uvedeného výrobku sa považuje za hodnotu predstavujúcu 65 % jej hodnoty v predchádzajúcom referenčnom období.
Organizácia výrobcov opodstatní dôvody uvedené v prvom pododseku príslušnému orgánu dotknutého členského štátu.
5. Ak nedávno uznané organizácie výrobcov majú nedostatočné údaje o predávanej výrobe za predchádzajúce obdobia na účely uplatnenia odseku 2, môže sa za hodnotu predávanej výroby považovať hodnota predajnej výroby uvedená organizáciou výrobcov na účely uznania.
Prvý pododsek sa uplatňuje mutatis mutandis na nových členov organizácie výrobcov, ktorí do organizácie výrobcov vstupujú prvýkrát.
6. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zhromaždenie informácií o hodnote predávanej výroby tých organizácií výrobcov, ktoré nepredložili operačné programy.
7. Odchylne od odsekov 1 a 6 sa hodnota predávanej výroby za referenčné obdobie vypočíta podľa právnych predpisov uplatniteľných v danom referenčnom období.
Hodnota predávanej výroby za obdobie do roku 2007 sa však v prípade operačných programov schválených do 20. januára 2010 vypočíta na základe právnych predpisov uplatniteľných počas referenčného obdobia, zatiaľ čo hodnota predávanej výroby za obdobie od roku 2008 sa vypočíta na základe právnych predpisov uplatniteľných v roku 2008.
Hodnota predávanej výroby za obdobie od roku 2008 sa v prípade operačných programov schválených po 20. januári 2010 vypočíta na základe právnych predpisov uplatniteľných v čase schválenia daného operačného programu.
Oddiel 2
Operačné fondy
Článok 52
Správa fondov
Členské štáty zabezpečia, aby sa operačné fondy spravovali takým spôsobom, aby externí audítori mohli každoročne zisťovať, kontrolovať a potvrdzovať ich výdavky a príjmy.
Článok 53
Financovanie operačných fondov
1. Finančné príspevky do operačného fondu uvedené v článku 103b ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 stanoví organizácia výrobcov.
2. Všetci výrobcovia majú možnosť využívať operačný fond a všetci výrobcovia musia mať možnosť demokraticky sa zúčastňovať na rozhodnutiach týkajúcich sa použitia operačného fondu organizácie výrobcov a finančných príspevkov do operačného fondu.
Článok 54
Oznamovanie predpokladaných súm
1. Organizácie výrobcov najneskôr do 15. septembra oznámia svojmu členskému štátu predpokladané sumy príspevku Únie a príspevku svojich členov a samotnej organizácie výrobcov do operačných fondov na nasledujúci rok, spolu s operačnými programami alebo žiadosťami o schválenie ich zmien a doplnení.
Členské štáty môžu stanoviť neskorší dátum ako 15. september.
2. Základom pre výpočet predpokladanej sumy operačných fondov sú operačné programy a hodnota predávanej výroby. Výpočet sa rozdelí medzi výdavky na opatrenia súvisiace s predchádzaním krízam a krízovým riadením a na iné opatrenia.
Oddiel 3
Operačné programy
Článok 55
Národná stratégia
1. Celková štruktúra a obsah národnej stratégie uvedenej v článku 103f ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovia v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe VII. Môžu ju tvoriť regionálne prvky.
Národná stratégia obsahuje všetky rozhodnutia a ustanovenia, ktoré členský štát prijme pri uplatňovaní oddielov I a Ia kapitoly II hlavy II časti II nariadenia (ES) č. 1234/2007 a tejto hlavy.
2. Národná stratégia vrátane začlenenia vnútroštátneho rámca uvedeného v článku 103f ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa vypracujú predtým, ako sa v ktoromkoľvek danom roku predložia návrhy operačných programov. Vnútroštátny rámec sa začlení potom, ako sa predloží Komisii a prípadne potom, ako sa zmení a doplní v súlade s článkom 103f ods. 1 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. Analýza začiatočnej situácie tvorí súčasť procesu navrhovania národnej stratégie a za jej vykonanie zodpovedá členský štát. Určia a vyhodnotia sa ňou potreby, ktoré treba naplniť, poradie potrieb z hľadiska priorít, ciele, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom operačných programov, aby sa naplnili uvedené prioritné potreby, očakávané výsledky a kvantifikované ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v súvislosti so začiatočnou situáciou, a ustanovia sa najvhodnejšie nástroje a opatrenia na dosiahnutie uvedených cieľov.
4. Členské štáty zabezpečia aj monitorovanie a hodnotenie národnej stratégie a jej vykonávania prostredníctvom operačných programov.
Národná stratégia sa môže meniť a dopĺňať, najmä vzhľadom na monitorovanie a hodnotenie. Tieto zmeny a doplnenia sa uskutočnia predtým, ako sa v ktoromkoľvek danom roku podajú návrhy operačných programov
5. Členské štáty stanovia v národnej stratégií maximálne percentá z fondu, ktoré sa môžu vynaložiť na ktorékoľvek jednotlivé opatrenie a/alebo druh akcie a/alebo výdavkov, s cieľom zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi rôznymi opatreniami.
Článok 56
Vnútroštátny rámec pre environmentálne opatrenia
1. Okrem návrhu rámca podľa článku 103f ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1234/2007, ktorý členské štáty predložia Komisii, jej takisto oznámia všetky zmeny a doplnenia vnútroštátneho rámca, na ktorý sa uplatňuje postup stanovený v uvedenom pododseku. Komisia sprístupní vnútroštátny rámec ostatným členským štátom spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
2. Vo vnútroštátnom rámci sa v osobitnom oddiele uvedú všeobecné požiadavky na doplnkovosť, konzistentnosť a súlad, ktoré environmentálne opatrenia zvolené na základe operačného programu spĺňajú, ako sa uvádza v článku 103f ods. 1 prvom pododseku druhej vete nariadenia (ES) č. 1234/2007. Komisia poskytne členským štátom vzor uvedeného oddielu.
Vo vnútroštátnom rámci sa ustanoví aj nevyčerpávajúci zoznam environmentálnych opatrení a ich podmienok uplatniteľných v danom členskom štáte na účely článku 103c ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Vo vnútroštátnom rámci sa pri každom environmentálnom opatrení uvedie:
a)
odôvodnenie opatrenia na základe jeho vplyvu na životné prostredie a
b)
vyplývajúci konkrétny záväzok alebo záväzky.
3. Environmentálne opatrenia, ktoré sa podobajú agroenvironmentálnym záväzkom podporovaným v rámci programu rozvoja vidieka, majú rovné trvanie ako uvedené záväzky. Pokračuje sa s nimi v následnom operačnom programe, ak by trvanie podobných agroenvironmentálnych záväzkov prekročilo trvanie pôvodného operačného programu. Členské štáty však môžu povoliť kratšie trvanie environmentálnych opatrení či dokonca ich prerušenie v riadne odôvodnených prípadoch a najmä na základe výsledkov hodnotenia v polovici ich trvania, ktoré sa uvádza v článku 126 ods. 3 tohto nariadenia.
Vo vnútroštátnom rámci sa uvedie trvanie opatrení uvedených v prvom pododseku a prípadne povinnosť pokračovať v opatrení v následnom operačnom programe.
Článok 57
Doplňujúce predpisy členských štátov
Členské štáty môžu prijať predpisy, ktorými doplnia nariadenie (ES) č. 1234/2007 a toto nariadenie, pokiaľ ide o oprávnenosť opatrení, akcií alebo výdavkov v rámci operačných programov.
Článok 58
Vzťah s programami rozvoja vidieka
1. S výhradou odseku 2 sa na akcie, ktoré spadajú do rámca opatrení ustanovených v tomto nariadení, neposkytuje žiadna podpora v rámci programu alebo programov rozvoja vidieka členského štátu schválených na základe nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (9).
2. V prípade, že sa v súlade s článkom 5 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1698/2005 výnimočne poskytla podpora na opatrenia, ktoré by boli potenciálne oprávnené na základe tohto nariadenia, členské štáty zabezpečia, aby príjemca mohol dostať podporu na danú akciu len v rámci jednej schémy.
Na tento účel členské štáty v prípade, ak zahrnú opatrenia, ktoré obsahujú takéto výnimky, do svojich programov rozvoja vidieka, zabezpečia, aby sa v národnej stratégii uvedenej v článku 55 tohto nariadenia uviedli kritériá a administratívne pravidlá, ktoré budú uplatňovať v programoch rozvoja vidieka.
3. Kde je to relevantné a bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 103a ods. 3, článku 103d ods. 1 a 3 a článku 103e nariadenia (ES) č. 1234/2007 a článku 47 tohto nariadenia, úroveň podpory na opatrenia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, neprekročí úroveň uplatniteľnú na opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka.
4. Podpora na environmentálne opatrenia, ktorá je iná ako nadobudnutie hmotného majetku, sa obmedzí na maximálne sumy stanovené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1698/2005 v prípade agroenvironmentálnych platieb. Uvedené sumy možno vo výnimočných prípadoch zvýšiť, pričom sa zohľadnia osobitné okolnosti, ktoré treba odôvodniť v národnej stratégii uvedenej v článku 55 tohto nariadenia a v operačných programoch organizácií výrobcov. Sumy na environmentálne opatrenia možno takisto zvýšiť s cieľom podporiť akcie súvisiace s prioritami, ktoré sú uvedené v článku 16a nariadenia (ES) č. 1698/2005.
5. Odsek 4 sa nevzťahuje na environmentálne opatrenia, ktoré priamo alebo nepriamo nesúvisia s konkrétnou parcelou.
Článok 59
Obsah operačných programov
Operačné programy zahŕňajú:
a)
opis začiatočnej situácie, podľa potreby na základe spoločných východiskových ukazovateľov uvedených v prílohe VIII,
b)
ciele programu, v ktorých sa zohľadňuje perspektíva výroby a odbytiská, vysvetlenie, ako program prispieva k národnej stratégii, a potvrdenie, že program je v súlade s národnou stratégiou, a to aj pokiaľ ide o rovnováhu medzi činnosťami. Opis cieľov sa vzťahuje na ciele vymedzené v národnej stratégií a obsahuje merateľné úlohy na uľahčenie monitorovania pokroku, ktorý sa postupne dosahuje pri vykonávaní programu,
c)
podrobný opis opatrení vrátane opatrení súvisiacich s predchádzaním krízam a krízovým riadením, obsahujúci jednotlivé akcie, ktoré treba vykonať, a prostriedky na dosiahnutie uvedených cieľov v každom roku vykonávania programu. V tomto opise sa uvedie miera, v akej rôzne navrhované opatrenia:
i)
doplňujú ostatné opatrenia a sú v súlade s nimi vrátane opatrení financovaných alebo oprávnených na podporu z iných fondov Únie, najmä na podporu na rozvoj vidieka. V tejto súvislosti sa podľa potreby špecificky uvedú opatrenia vykonané v rámci predchádzajúcich operačných programov,
ii)
neprinášajú žiadne riziko duplicitného financovania z fondov Únie,
d)
trvanie programu a
e)
finančné aspekty, konkrétne:
i)
spôsob výpočtu a úroveň finančných príspevkov,
ii)
postup financovania operačného fondu,
iii)
informácie potrebné na opodstatnenie rôznych úrovní príspevkov a
iv)
rozpočet a časový plán vykonávania akcií na každý rok vykonávania programu.
Článok 60
Oprávnenosť akcií v rámci operačných programov
1. Operačné programy nezahŕňajú akcie alebo výdavky uvedené v zozname v prílohe IX.
2. Výdavky v rámci operačných programov oprávnené na podporu sa obmedzia na skutočne vzniknuté náklady. Členské štáty však môžu namiesto toho vopred a riadne odôvodneným spôsobom stanoviť štandardné paušálne sadzby v týchto prípadoch:
a)
ak sú takéto štandardné paušálne sadzby uvedené v prílohe IX,
b)
v prípade dodatočných externých prepravných nákladov na kilometer, ktoré sa v porovnaní s nákladmi na cestnú dopravu vynaložia pri využití železničnej a/alebo lodnej dopravy v rámci opatrenia na ochranu životného prostredia, a
c)
v prípade dodatočných nákladov a ušlého zisku vyplývajúcich z environmentálnych opatrení a vypočítaných v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1974/2006 (10).
Členské štáty prehodnotia takéto sadzby najmenej každých päť rokov.
3. Aby bola akcia oprávnená, viac ako 50 % hodnoty dotknutých výrobkov musia predstavovať výrobky, na ktoré je organizácia výrobkov uznaná. Na to, aby ich bolo možné započítať do uvedených 50 %, musia výrobky pochádzať od členov organizácie výrobcov alebo od výrobcov-členov inej organizácie výrobcov alebo združenia organizácie výrobcov. Článok 50 sa uplatňuje mutatis mutandis na výpočet uvedenej hodnoty.
4. Na environmentálne opatrenia s uplatňujú tieto pravidlá:
a)
rôzne environmentálne opatrenia sa môžu kombinovať pod podmienkou, že sú doplnkové a zlučiteľné. Ak sa environmentálne opatrenia kombinujú, v úrovni podpory sa zohľadní osobitný ušlý zisk a dodatočné náklady spojené s kombinovaním,
b)
záväzky obmedziť používanie hnojív, prípravkov na ochranu rastlín alebo iných vstupov sa akceptujú, len ak je možné posúdiť uvedené obmedzenia spôsobom, ktorý poskytuje primerané záruky dodržiavania uvedených záväzkov,
c)
akcie súvisiace s environmentálnym obalovým hospodárstvom sa riadne odôvodnia a idú nad požiadavky stanovené členským štátom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES (11).
Členské štáty stanovia v národných stratégiách uvedených v článku 55 tohto nariadenia maximálny podiel ročných výdavkov v rámci operačného programu, ktoré možno použiť na akcie súvisiace s environmentálnym obalovým hospodárstvom. Tento podiel neprekročí 20 % s výnimkou prípadov, keď treba zohľadniť osobitné národné alebo regionálne okolnosti, ktoré treba odôvodniť v národnej stratégii.
5. Investície vrátane investícií na základe lízingových zmlúv, pri ktorých je doba splácania dlhšia ako trvanie operačného programu, sa môžu prenášať do nasledujúceho operačného programu na základe riadne opodstatnených ekonomických dôvodov, a najmä v prípadoch, keď je doba odpisovania na daňové účely dlhšia ako päť rokov.
Ak sa investície reprodukujú, zostatková hodnota reprodukovaných investícií:
a)
sa pridá do operačného fondu organizácie výrobcov alebo
b)
sa odpočíta od nákladov na reprodukciu.
6. Investície alebo akcie sa môžu realizovať v individuálnych podnikoch a/alebo priestoroch členov-výrobcov organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov, a to aj v prípade zadania zákazky na akciu členom organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov pod podmienkou, že prispievajú k plneniu cieľov operačného programu. Ak člen-výrobca vystúpi z organizácie výrobcov, členské štáty zabezpečia, aby investícia alebo jej zostatková hodnota bola vrátená. Za riadne odôvodnených okolností však členské štáty môžu ustanoviť, že sa od organizácie výrobcov nežiada vrátiť investíciu alebo jej zostatkovú hodnotu.
7. Investície a akcie súvisiace s úpravou ovocia a zeleniny na spracované ovocie a zeleninu môžu byť oprávnené na podporu, ak takéto investície a akcie sledujú ciele uvedené v článku 103c ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 vrátane cieľov uvedených v článku 122 prvom odseku písm. c) uvedeného nariadenia a pod podmienkou, že sú uvedené v národnej stratégii uvedenej v článku 103f ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Článok 61
Doklady, ktoré treba predložiť
K operačným programom sa pripojí najmä:
a)
dôkaz o založení operačného fondu,
b)
písomný záväzok organizácie výrobcov dodržiavať nariadenie (ES) č. 1234/2007 a toto nariadenie, a
c)
písomný záväzok organizácie výrobcov, že neprijala a neprijme priamo ani nepriamo žiadne iné finančné prostriedky Únie ani vnútroštátne finančné prostriedky v súvislosti s akciami oprávnenými na pomoc v rámci tohto nariadenia.
Článok 62
Operačné programy združení organizácií výrobcov
1. Členský štát môže združeniu organizácií výrobcov povoliť, aby predložilo celý operačný program alebo časť z neho, pričom uvedený program pozostáva z akcií, ktoré dve členské organizácie výrobcov alebo viac takých organizácií uvádza vo svojich operačných programoch, ale ktoré nerealizovali.
2. Operačné programy združení organizácií výrobcov sa preskúmajú spolu s operačnými programami členských organizácií výrobcov, a to aj pokiaľ ide o plnenie cieľov a obmedzení stanovených v článku 103c nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. Členské štáty zabezpečia, aby:
a)
akcie boli plne financované z príspevkov členov združení organizácií výrobcov, ktorí sú organizáciami výrobcov, platených z operačných fondov uvedených organizácií výrobcov. Akcie však môžu financovať členovia-výrobcovia združení organizácií výrobcov, ktorí nie sú organizáciami výrobcov podľa článku 34, vo výške, ktorá je úmerná príspevkom členských organizácií výrobcov,
b)
akcie a zodpovedajúca finančná účasť sú uvedené v operačnom programe každej zúčastnenej organizácie výrobcov,
c)
neexistuje riziko duplicitnej pomoci.
4. Články 58 až 60, článok 61 písm. b) a c) a články 63 až 67 sa uplatňujú mutatis mutandis na operačné programy združení organizácií výrobcov. Rovnováha medzi činnosťami uvedená v článku 59 písm. b) sa však nevyžaduje v prípade operačných programov združení organizácií výrobcov.
Článok 63
Lehota na predkladanie
1. Organizácie výrobcov predložia operačné programy na schválenie príslušnému orgánu v členskom štáte, v ktorom má organizácia výrobcov sídlo, najneskôr do 15. septembra roka predchádzajúceho roku, v ktorom sa majú vykonávať. Členské štáty však môžu tento dátum posunúť na neskôr.
2. Ak právny subjekt alebo jasne vymedzená časť právneho subjektu vrátane skupiny výrobcov predloží žiadosť o uznanie za organizáciu výrobcov, môže súčasne predložiť na schválenie operačný program uvedený v odseku 1. Podmienkou schválenia operačného programu je získanie uznania najneskôr do konečného dátumu, ktorý je ustanovený v článku 64 ods. 2.
Článok 64
Rozhodnutie
1. Príslušný orgán členského štátu podľa potreby:
a)
schváli sumy operačných fondov a operačné programy, ktoré spĺňajú požiadavky nariadenia (ES) č. 1234/2007 a požiadavky tejto kapitoly,
b)
schváli operačné programy pod podmienkou, že organizácia výrobcov prijme určité zmeny a doplnenia, alebo
c)
zamietne operačné programy alebo ich časti.
2. Príslušný orgán členského štátu prijme rozhodnutia o operačných programoch a operačných fondoch do 15. decembra roku, v ktorom sa predložia.
Členské štáty oznámia organizáciám výrobcov uvedené rozhodnutia do 15. decembra.
Z náležite opodstatnených dôvodov však príslušný orgán členského štátu môže prijať rozhodnutie o operačných programoch a operačných fondoch do 20. januára nasledujúceho po ich predložení. V rozhodnutí o schválení sa môže ustanoviť, že výdavky sú oprávnené od 1. januára roka nasledujúceho po predložení operačných programov a operačných fondov.
Článok 65
Zmeny a doplnenia operačných programov na nasledujúce roky
1. Najneskôr do 15. decembra môžu organizácie výrobcov požiadať o zmeny a doplnenia operačných programov vrátane ich trvania, ktoré sa majú uplatňovať od 1. januára nasledujúceho roka.
Členské štáty však môžu posunúť dátum na podávanie žiadostí.
2. K požiadavkám o zmeny a doplnenia sa pripoja sprievodné doklady, v ktorých sa uvedie dôvod, povaha a následky zmien.
3. Príslušný orgán členského štátu prijme rozhodnutia o žiadostiach o zmeny a doplnenia operačných programov do 15. decembra roku podania žiadosti.
Z náležite opodstatnených dôvodov však príslušný orgán členského štátu môže prijať rozhodnutie o zmenách a doplneniach operačných programov do 20. januára nasledujúceho po roku podania žiadosti. V rozhodnutí o schválení sa môže ustanoviť, že výdavky sú oprávnené od 1. januára nasledujúceho po roku podania žiadosti.
Článok 66
Zmeny a doplnenia operačných programov počas roka
1. Členské štáty môžu povoliť zmeny a doplnenia operačných programov počas roka za podmienok, ktoré určia.
2. Príslušný orgán členského štátu prijme rozhodnutia o zmenách a doplneniach operačných programov, o ktoré sa žiada podľa odseku 1, do 20. januára roku nasledujúceho po roku, v ktorom sa o zmeny a doplnenia požiadalo.
3. Príslušný orgán členského štátu môže povoliť organizáciám výrobcov, aby počas roka:
a)
vykonávali svoje operačné programy len čiastočne,
b)
zmenili obsah operačného programu,
c)
zvýšili sumu operačného fondu maximálne o 25 % pôvodne schválenej sumy a znížili ju o percentuálny podiel, ktorý stanovia členské štáty, za predpokladu, že sa dodržia celkové ciele operačného programu. Členské štáty môžu tento percentuálny podiel zvýšiť v prípade zlúčenia organizácií výrobcov, ako sa uvádza v článku 29 ods. 1,
d)
v prípade uplatňovania článku 93 doplnili operačný fond o vnútroštátnu finančnú pomoc.
4. Členské štáty určia podmienky, za ktorých sa operačné programy môžu zmeniť a doplniť počas roka bez predchádzajúceho schválenia príslušným orgánom členského štátu. Takéto zmeny a doplnenia sú oprávnené na pomoc, len ak ich organizácia výrobcov bezodkladne oznámi príslušnému orgánu.
Článok 67
Forma operačných programov
1. Operačné programy sa vykonávajú v rámci jednoročných období od 1. januára do 31. decembra.
2. Operačné programy schválené najneskôr do 15. decembra sa vykonávajú od 1. januára nasledujúceho roka.
Vykonávanie programov schválených po 15. decembri sa posunie o jeden rok.
Ak sa uplatňuje článok 64 ods. 2 tretí pododsek alebo článok 65 ods. 3 druhý pododsek, vykonávanie operačných programov schválených v súlade s uvedenými ustanoveniami sa začne, odchylne od prvého a druhého pododseku tohto odseku, najneskôr 31. januára po ich schválení.
Oddiel 4
Pomoc
Článok 68
Schválená výška pomoci
1. V súlade s požiadavkami článku 103 g ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty informujú organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov o schválenej výške pomoci najneskôr do 15. decembra roku, ktorý predchádza roku, na ktorý sa pomoc žiada.
2. Ak sa uplatňuje článok 64 ods. 2 tretí pododsek alebo článok 65 ods. 3 druhý pododsek, členské štáty zašlú oznámenie o schválenej výške pomoci do 20. januára roku, na ktorý sa pomoc žiada.
Článok 69
Žiadosti o poskytnutie pomoci
1. Organizácie výrobcov predložia žiadosť o poskytnutie pomoci alebo o jej vyrovnanie príslušnému orgánu členského štátu za každý operačný program, na ktorý sa pomoc žiada, do 15. februára roku nasledujúceho po roku, na ktorý sa pomoc žiada.
2. K žiadostiam o poskytnutie pomoci sa pripoja sprievodné dokumenty, v ktorých sa uvedie:
a)
požadovaná pomoc,
b)
hodnota predávanej výroby,
c)
finančné príspevky vybrané od svojich členov a príspevky samotnej organizácie výrobcov,
d)
výdavky vzniknuté v súvislosti s operačným programom,
e)
výdavky týkajúce sa predchádzania krízam a krízového riadenia rozdelené podľa akcií,
f)
podiel operačného fondu vynaložený na predchádzanie krízam a krízové riadenie rozdelený podľa akcií,
g)
súlad s článkom 103c ods. 2, článkom 103c ods. 3 prvým pododsekom a článkom 103d nariadenia (ES) č. 1234/2007,
h)
písomný záväzok, že neprijala žiadne duplicitné finančné zdroje Únie alebo vnútroštátne finančné zdroje v súvislosti s opatreniami a/alebo operáciami oprávnenými na pomoc podľa tohto nariadenia, a
i)
v prípade žiadosti o platbu, ktorá je založená na štandardnej paušálnej sadzbe uvedenej v článku 60 ods. 2, dôkaz o vykonaní príslušnej akcie.
3. Žiadosti o poskytnutie pomoci sa môžu týkať výdavkov, ktoré boli naplánované, ale neboli vynaložené, ak sa preukáže, že:
a)
príslušné akcie sa z dôvodov mimo kontroly príslušnej organizácie výrobcov nemohli vykonať do 31. decembra roka vykonávania operačného programu,
b)
uvedené akcie možno vykonať do 30. apríla roku nasledujúceho po roku, na ktorý sa pomoc žiada, a
c)
rovnocenný príspevok od organizácie výrobcov zostane v operačnom fonde.
Pomoc sa zaplatí a zábezpeka zložená v súlade s článkom 71 ods. 3 sa uvoľní na základe ustanoveného skutočného oprávnenia na finančnú pomoc a iba pod podmienkou, že dôkaz o vykonaní naplánovaného výdavku podľa prvého pododseku písm. b) sa poskytne do 30. apríla roku nasledujúceho po roku, na ktorý bol predmetný výdavok naplánovaný.
4. Ak sa žiadosti predložia po dátume ustanovenom v odseku 1, pomoc sa zníži o 1 % za každý deň omeškania.
Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch môže príslušný orgán členského štátu prijať žiadosti po dátume ustanovenom v odseku 1, ak sa vykonali potrebné kontroly a dodržala sa lehota na zaplatenie ustanovená v článku 70.
5. Združenia organizácií výrobcov môžu podať žiadosť o poskytnutie pomoci podľa ods. 1 v mene a na účet svojich členov, ak sú uvedení členovia organizáciami výrobcov a pod podmienkou, že sa za každého člena predložia podporné dokumenty vyžadované podľa ods. 2. Organizácie výrobcov sú konečnými príjemcami pomoci.
Článok 70
Vyplácanie pomoci
Členské štáty vyplatia pomoc do 15. októbra roku nasledujúceho po roku vykonávania programu.
Článok 71
Vyplácanie preddavkov
1. Členské štáty môžu organizáciám výrobcov povoliť, aby požiadali o vyplatenie preddavku časti pomoci zodpovedajúcej predpokladaným výdavkom vyplývajúcim z operačného programu počas troj alebo štvormesačného obdobia, ktoré začína v mesiaci, v ktorom sa žiadosť o vyplatenie preddavku podáva.
2. Žiadosti o vyplatenie preddavku sa podávajú podľa rozhodnutia členského štátu buď každé tri mesiace v januári, apríli, júli a októbri, alebo každé štyri mesiace v januári, máji a septembri.
Celková výška preddavkov vyplatených za príslušný rok nesmie prekročiť 80 % pôvodne schválenej výšky pomoci na operačný program.
3. Preddavky sa vyplatia s podmienkou zloženia zábezpeky zodpovedajúcej 110 % výšky preddavku v súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 2220/85 (12).
Členské štáty ustanovia podmienky, ktorými sa zabezpečí, aby sa finančné príspevky do operačného fondu vybrali v súlade s článkom 52 a článkom 53 tohto nariadenia a aby sa predchádzajúce vyplatené preddavky a zodpovedajúci príspevok organizácie výrobcov skutočne minuli.
4. Žiadosti o uvoľnenie zábezpeky možno podávať počas roka vykonávania súčasného programu, pričom sa k nim pripoja príslušné podporné doklady ako faktúry a doklady preukazujúce uskutočnenie platby.
Zábezpeky sa uvoľnia do výšky 80 % zaplateného preddavku.
5. Prvoradou požiadavkou v zmysle článku 20 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2220/85 je, aby sa vykonali činnosti stanovené v operačných programoch, pričom sa dodržia záväzky ustanovené v článku 61 písm. b) a c) tohto nariadenia.
V prípade nesplnenia prvoradej požiadavky alebo závažného nesplnenia povinností ustanovených v článku 61 písm. b) a c) zábezpeka prepadne bez toho, aby boli dotknuté ostatné sankcie a pokuty, ktoré sa uplatnia v súlade s kapitolou V oddielom 3.
V prípade nesplnenia iných požiadaviek zábezpeka prepadne pomerne k závažnosti nezrovnalosti, ktorá sa potvrdila.
6. Členské štáty môžu stanoviť minimálnu výšku a lehoty platieb preddavkov.
Článok 72
Čiastkové platby
Členské štáty môžu organizáciám výrobcov povoliť požiadať o platbu časti pomoci zodpovedajúcej sumám, ktoré sa už v rámci operačného programu minuli.
Žiadosti sa môžu predkladať kedykoľvek, ale najviac trikrát v ktoromkoľvek danom roku. Priložia sa k nim podporné dokumenty ako faktúry a doklady preukazujúce uskutočnenie platby.
Platby týkajúce sa žiadostí o časť pomoci nesmú prekročiť 80 % časti pomoci zodpovedajúcej sumám, ktoré sa už na príslušné obdobie v rámci operačného programu minuli. Členské štáty môžu stanoviť minimálnu výšku čiastočných platieb a lehoty na podávanie žiadostí.
KAPITOLA III
Predchádzanie krízam a krízové riadenie
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 73
Výber opatrení súvisiacich s predchádzaním krízam a krízovým riadením
Členské štáty môžu ustanoviť, že na ich území sa neuplatňuje jedno alebo viac opatrení uvedených v článku 103c ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Článok 74
Úvery na financovanie opatrení súvisiacich s predchádzaním krízam a krízovým riadením
Úvery prijaté na financovanie opatrení súvisiacich s predchádzaním krízam a krízovým riadením podľa článku 103c ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (ES) č. 1234/2007, ktorých doba splácania presahuje dĺžku operačného programu, sa môžu na základe riadne odôvodnených ekonomických dôvodov previesť do nasledujúceho operačného programu.
Oddiel 2
Stiahnutie z trhu
Článok 75
Vymedzenie pojmu
V tomto oddiele sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa stiahnutia z trhu podľa článku 103c ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Na účely tejto kapitoly sú „výrobky stiahnuté z trhu“, „stiahnuté výrobky“ a „výrobky neumiestnené do predaja“ výrobky, ktoré sú takto stiahnuté z trhu.
Článok 76
Obchodné normy
1. Ak pre daný výrobok existuje obchodná norma uvedená v hlave II, takýto výrobok stiahnutý z trhu spĺňa uvedenú normu s výnimkou ustanovení týkajúcich sa obchodnej úpravy a označovania výrobkov. Výrobky sa môžu stiahnuť ako celok, všetky veľkosti spolu, za predpokladu že sú splnené minimálne požiadavky pre II. triedu, najmä pokiaľ ide o kvalitu a veľkosť.
Miniatúrny výrobok definovaný v príslušnej norme však spĺňa uplatniteľnú obchodnú normu vrátane ustanovení o obchodnej úprave a označovaní výrobkov.
2. Ak pre daný výrobok neexistuje takáto obchodná norma, výrobky stiahnuté z trhu spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v prílohe X. Členské štáty môžu ustanoviť dodatočné pravidlá, ktorými doplnia tieto minimálne požiadavky.
Článok 77
Trojročný priemer pre stiahnutia z trhu na bezplatnú distribúciu
1. Hranica 5 % objemu predávanej výroby uvedená v článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa vypočíta na základe aritmetického priemeru celkových objemov výrobkov, pre ktoré je organizácia výrobcov uznaná a ktoré sa predávali prostredníctvom danej organizácie výrobcov počas predchádzajúcich troch rokov.
2. V prípade organizácií výrobcov, ktoré získali uznanie len pred krátkym časom, údajmi za hospodárske roky pred uznaním sú:
a)
ak organizácia bola skupinou výrobcov, rovnocenné údaje za uvedenú skupinu výrobcov v náležitých prípadoch alebo
b)
objem uplatniteľný na žiadosť o uznanie.
Článok 78
Oznámenie pred stiahnutím z trhu
1. Organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov vopred oznámia prostredníctvom písomnej telekomunikačnej alebo elektronickej správy príslušným orgánom členských štátov každé stiahnutie z trhu, ktoré plánujú uskutočniť.
V takomto oznámení sa uvedie najmä zoznam výrobkov určených na intervenciu a ich hlavné vlastnosti podľa príslušných obchodných noriem, odhadované množstvo každého dotknutého výrobku, ich predpokladané miesto určenia a miesto, kde sa môže vykonať inšpekcia stiahnutých výrobkov podľa článku 108.
Oznámenia zahŕňajú osvedčenie, ktorým sa potvrdzuje, že stiahnuté výrobky spĺňajú uplatniteľné obchodné normy alebo minimálne požiadavky uvedené v článku 76.
2. Členské štáty ustanovia pre organizácie výrobcov podrobné pravidlá týkajúce sa oznámení ustanovených v odseku 1, najmä pokiaľ ide o lehoty.
3. V lehotách uvedených v odseku 2 členské štáty:
a)
buď vykonajú kontrolu uvedenú v článku 108 ods. 1, na základe ktorej, ak sa nezistia žiadne nezrovnalosti, povolia stiahnutie z trhu zaznamenané pri kontrole, alebo
b)
v prípade uvedenom v článku 108 ods. 3 nevykonajú kontrolu uvedenú v článku 108 ods. 1, a v tom prípade o tejto skutočnosti informujú organizáciu výrobcov prostredníctvom písomnej telekomunikačnej alebo elektronickej správy a povolia oznámené stiahnutie z trhu.
Článok 79
Podpora
1. Podpora na stiahnutie z trhu, ktorú tvorí príspevok Únie a príspevok organizácie výrobcov, nepresahuje sumy stanovené v prílohe XI pre výrobky uvedené v predmetnej prílohe. V prípade ostatných výrobkov členské štáty stanovia maximálnu výšku podpory.
V prípade, že organizácia výrobcov dostala kompenzáciu za stiahnuté výrobky od tretích strán, podpora uvedená v prvom pododseku sa zníži o čisté príjmy, ktoré organizácie výrobcov získali za výrobky stiahnuté z trhu. Na to, aby boli príslušné výrobky oprávnené na podporu, stiahnu sa z komerčného trhu s ovocím a zeleninou.
2. Stiahnutia z trhu v akejkoľvek organizácii výrobcov neprekročia 5 % ako podiel na objeme predávanej výroby akéhokoľvek daného výrobku. Množstvá, s ktorými sa naloží jedným zo spôsobov uvedených v článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007 alebo akýmkoľvek iným spôsobom schváleným členskými štátmi podľa článku 80 ods. 2 tohto nariadenia sa pri výpočte uvedeného podielu nezohľadňujú.
Objem predávanej výroby sa vypočíta ako priemer objemu predávanej výroby za posledné tri roky. Ak tieto informácie nie sú k dispozícii, použije sa objem predávanej výroby, na ktorý bola organizácia výrobcov uznaná.
Percentuálne hodnoty uvedené v prvom pododseku zodpovedajú ročným priemerom za trojročné obdobie s ročnou mierou prekročenia vo výške 5 percentuálnych bodov.
3. V prípade, že sa z trhu sťahuje ovocie a zelenina, ktoré sa bezplatne distribuujú dobročinným organizáciám a inštitúciám podľa článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007, finančná pomoc Únie kryje len platbu za výrobky stiahnuté z trhu v súlade s odsekom 1 tohto článku a náklady uvedené v článku 81 ods. 1 a článku 82 ods. 1 tohto nariadenia.
Článok 80
Miesta určenia výrobkov stiahnutých z trhu
1. Členské štáty ustanovia povolené miesta určenia výrobkov stiahnutých z trhu. Prijmú ustanovenia s cieľom zaistiť, aby stiahnutie výrobkov ani ich miesta určenia nemali žiadny negatívny vplyv na životné prostredie ani žiadne negatívne fytosanitárne dôsledky. Náklady, ktoré organizáciám výrobcov vzniknú v dôsledku dodržiavania týchto ustanovení sú oprávnené ako časť podpory na stiahnutie z trhu v rámci operačného programu.
2. Miesta určenia uvedené v odseku 1 zahŕňajú bezplatnú distribúciu v zmysle článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007 a akékoľvek iné ekvivalentné určenia schválené členskými štátmi.
Členské štáty môžu dobročinným organizáciám a inštitúciám uvedeným v článku 103d ods. 4 písm. nariadenia (ES) č. 1234/2007 umožniť, aby od konečných príjemcov výrobkov stiahnutých z trhu žiadali symbolický príspevok v prípade, že dané výrobky prešli spracovaním.
Príjemcom bezplatnej distribúcie možno povoliť, aby spracovateľom ovocia a zeleniny zaplatili v naturáliách, ak je takáto platba len kompenzáciou za náklady na spracovanie a ak členský štát, v ktorom sa platba uskutočňuje, ustanovil pravidlá, ktorými sa zaistí, že spracované výrobky sú skutočne určené na spotrebovanie konečnými príjemcami uvedenými v druhom pododseku.
Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na uľahčenie kontaktov a spolupráce medzi organizáciami výrobcov a dobročinnými organizáciami a inštitúciami uvedenými v článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007, ktoré schválili.
3. Dodanie výrobkov spracovateľskému priemyslu je možný. Členské štáty prijmú podrobné ustanovenia s cieľom zaistiť, že nedôjde k narušeniu hospodárskej súťaže pre príslušné priemyselné odvetvia v Únii alebo dovážané výrobky ani že sa stiahnuté výrobky opätovne nedostanú na komerčný trh. Alkohol získaný z destilácie sa použije výlučne na priemyselné alebo energetické účely.
Článok 81
Dopravné náklady
1. Dopravné náklady na bezplatnú distribúciu výrobkov stiahnutých z trhu sú oprávnené v rámci operačného programu na základe paušálnych súm stanovených podľa vzdialenosti medzi miestom stiahnutia z trhu a miestom dodania v prílohe XII.
V prípade námornej dopravy členské štáty určia vzdialenosť medzi miestom stiahnutia a miestom dodania. Kompenzácia nesmie prevyšovať náklady pozemnej dopravy po najkratšej trase medzi miestom nakládky a teoretickým miestom výstupu, ak je pozemná doprava možná. Na sumy stanovené v prílohe XII sa uplatní korekčný koeficient vo výške 0,6.
2. Dopravné náklady sa zaplatia tej strane, ktorá skutočne znáša finančné náklady predmetnej dopravnej akcie.
Platba je podmienená predložením podporných dokumentov, ktoré potvrdzujú najmä:
a)
názvy prijímajúcich organizácií,
b)
množstvo dotknutých výrobkov,
c)
prevzatie prijímajúcimi organizáciami a použitý dopravný prostriedok a
d)
vzdialenosť medzi miestom stiahnutia z trhu a miestom dodania.
Článok 82
Náklady na triedenie a balenie
1. Náklady na triedenie a balenie ovocia a zeleniny stiahnutých z trhu a určených na bezplatnú distribúciu sú oprávnené v rámci operačných programov v prípade výrobkov predávaných v baleniach menších ako 25 kilogramov čistej hmotnosti do výšky paušálnych súm stanovených v prílohe XIII časti A.
2. Na obaloch výrobkov určených na bezplatnú distribúciu je zobrazený európsky znak spolu s jednou alebo viacerými označeniami stanovenými v prílohe XIII časti B.
3. Náklady na triedenie a balenie sa zaplatia organizáciám výrobcov, ktoré uvedené činnosti vykonali.
Platba je podmienená predložením podporných dokumentov, ktoré potvrdzujú najmä:
a)
názvy prijímajúcich organizácií,
b)
množstvo príslušných výrobkov a
c)
prevzatie prijímajúcimi organizáciami, pričom sa uvedie spôsob obchodnej úpravy.
Článok 83
Podmienky pre príjemcov stiahnutých výrobkov
1. Príjemcovia stiahnutých výrobkov uvedení v článku 103d ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa zaväzujú, že:
a)
budú dodržiavať toto nariadenie,
b)
budú viesť samostatnú skladovú evidenciu a finančné účtovníctvo na účely predmetných operácií,
c)
akceptujú kontroly ustanovené v práve Únie a
d)
poskytnú podporné dokumenty o konečnom mieste určenia každého z príslušných výrobkov vo forme preberacieho listu (alebo rovnocenného dokladu), ktorým sa potvrdzuje, že stiahnuté výrobky prevzala tretia strana s cieľom ich bezplatnej distribúcie.
Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že príjemcovia nemusia viesť evidenciu alebo účtovníctvo uvedené v prvom pododseku písm. b), ak prijímajú len malé množstvá a ak usudzujú, že riziko je malé. Takéto rozhodnutie a jeho odôvodnenie sa zaznamená.
2. Príjemcovia výrobkov stiahnutých z trhu na iné miesta určenia sa zaviažu, že:
a)
budú dodržiavať toto nariadenie,
b)
budú viesť samostatnú skladovú evidenciu a finančné účtovníctvo pre predmetné operácie, ak členské štáty usudzujú, že je to vhodné napriek tomu, že výrobok bol pred dodaním denaturovaný,
c)
akceptujú kontroly ustanovené v práve Únie a
d)
v prípade výrobkov stiahnutých z trhu, ktoré sú určené na destiláciu, nepožiadajú o dodatočnú pomoc na alkohol vyrobený z príslušných výrobkov.
Oddiel 3
Zelený zber a neuskutočnenie zberu
Článok 84
Vymedzenie pojmov zelený zber a neuskutočnenie zberu
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„zelený zber“ je celkový zber nepredajných výrobkov v danej oblasti vykonaný pred začiatkom riadneho zberu. Dotknuté výrobky nesmú byť pred zeleným zberom poškodené v dôsledku poveternostných udalostí, chorôb alebo inak.
b)
„neuskutočnenie zberu“ je situácia, ak sa počas zvyčajného pestovacieho cyklu z príslušnej oblasti nezíska žiadna komerčná výroba. Zničenie výrobkov v dôsledku poveternostnej udalosti alebo choroby sa však nepovažuje za neuskutočnenie zberu.
2. Zelený zber a neuskutočnenie zberu dopĺňajú bežné pestovateľské postupy a líšia sa od nich.
Článok 85
Podmienky uplatnenia zeleného zberu a neuskutočnenia zberu
1. V súvislosti so zeleným zberom a neuskutočnením zberu členské štáty:
a)
prijmú podrobné ustanovenia o vykonávaní týchto opatrení vrátane ustanovení o predchádzajúcich oznámeniach o neuskutočnení zberu a zelenom zbere, ich obsahu a lehotách, o sume kompenzácie, ktorá sa má vyplatiť, a o uplatňovaní uvedených opatrení, ako aj o zozname výrobkov oprávnených v rámci uvedených opatrení,
b)
prijmú ustanovenia s cieľom zaistiť, aby vykonávanie uvedených opatrení nemalo negatívny vplyv na životné prostredie ani negatívne fytosanitárne dôsledky,
c)
overia, či sa uvedené opatrenia vykonávajú správne, a to aj pokiaľ ide o ustanovenia uvedené v písm. a) a b) a, ak to tak nie je, neschvália uplatňovanie uvedených opatrení.
2. Organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov vopred oznámia prostredníctvom písomnej telekomunikačnej alebo elektronickej správy príslušným orgánom členského štátu každý zelený zber alebo každé neuskutočnenie zberu, ktoré plánujú.
Do prvého oznámenia za každý príslušný rok a daný výrobok zahrnú analýzu vychádzajúcu z očakávanej situácii na trhu, ktorá opodstatňuje zelený zber ako opatrenie určené na zabránenie kríze.
3. Zelený zber sa neuplatní spolu s neuskutočnením zberu v prípade toho istého výrobku a tej istej danej oblasti v žiadnom danom roku ani v dvoch za sebou idúcich rokoch.
4. Výšku kompenzácie za zelený zber a neuskutočnenie zberu, ktorá zahŕňa príspevok Únie a príspevok organizácie výrobcov, stanoví členský štát ako platbu na hektár podľa odseku 1 písm. a):
a)
na úrovni, ktorá pokrýva len dodatočné náklady vzniknuté uplatnením opatrenia, pričom sa zohľadní environmentálne a fytosanitárne riadenie potrebné na splnenie ustanovení prijatých podľa odseku 1 písm. b) alebo
b)
na úrovni, ktorá nepokrýva viac ako 90 % maximálnej úrovne podpory za stiahnutia z trhu uvedenej v článku 79.
Oddiel 4
Propagácia a komunikácia
Článok 86
Vykonávanie propagačných a komunikačných opatrení
1. Členské štáty prijmú podrobné ustanovenia o vykonávaní propagačných a komunikačných opatrení. Uvedenými ustanoveniami sa v prípade potreby umožní rýchle uplatnenie uvedených opatrení.
2. Akcie v rámci propagačných a komunikačných opatrení dopĺňajú akékoľvek prebiehajúce propagačné a komunikačné akcie, ktoré nesúvisia s predchádzaním krízam a krízovému riadeniu, ktoré uplatňuje príslušná organizácia výrobcov.
Oddiel 5
Odborná príprava
Článok 87
Uskutočňovanie odbornej prípravy
Členské štáty prijmú podrobné ustanovenia o uskutočňovaní odbornej prípravy.
Oddiel 6
Poistenie úrody
Článok 88
Cieľ akcií poistenia úrody
Akcie poistenia úrody riadi organizácia výrobcov, ktorá prispieva k ochrane príjmov výrobcov a krytiu trhových strát, ktoré vzniknú organizácii výrobcov a/alebo jej členom, ak ich postihnú prírodné katastrofy, poveternostné udalosti, prípadne choroby alebo zamorenie hmyzom.
Článok 89
Vykonávanie akcií poistenia úrody
1. Členské štáty prijmú podrobné ustanovenia o vykonávaní akcií poistenia úrody vrátane opatrení potrebných na zabezpečenie toho, aby akcie poistenia úrody nenarúšali hospodársku súťaž na poistnom trhu.
2. Členské štáty môžu udeliť dodatočné vnútroštátne finančné prostriedky na podporu akcií poistenia úrody, na ktoré sa už prispieva z operačného fondu. Celková verejná podpora na poistenie úrody však nesmie presiahnuť:
a)
80 % nákladov na poistné, ktoré výrobcovia platia na poistenie proti stratám zapríčineným nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať ku prírodným katastrofám,
b)
50 % nákladov na poistné, ktoré výrobcovia platia na poistenie proti:
i)
stratám uvedeným v písmene a) a proti ďalším stratám spôsobeným nepriaznivými poveternostnými udalosťami a
ii)
stratám spôsobeným ochoreniami zvierat alebo rastlín alebo zamorením škodcami.
Hranica stanovená v prvom pododseku písm. b) sa uplatňuje aj v prípadoch, keď je operačný fond inak oprávnený na 60 % finančnú pomoc Únie podľa článku 103d ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
3. akcie poistenia úrody nezahŕňajú poistné plnenie, ktorým sa výrobcom nahrádza viac ako 100 % utrpenej straty príjmov, so zreteľom na akúkoľvek kompenzáciu, ktorú výrobcovia získajú z iných systémov podpory týkajúcich sa poistenia rizika.
4. Na účely tohto článku „nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe“ má rovnaký význam ako v článku 2 ods. 8 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (13).
Oddiel 7
Podpora na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov
Článok 90
Podmienky podpory na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov
1. Členské štáty prijmú podrobné ustanovenia týkajúce sa podpory na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov.
2. Podpora na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov zahŕňa príspevok od Únie aj od organizácie výrobcov. Celková výška podpory na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov nepresiahne tento pomer príspevku organizácie výrobcov do spoločného fondu v prvom, druhom a treťom roku jeho činnosti:
a)
10 %, 8 % a 4 % v členských štátoch, ktoré vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004 alebo neskôr,
b)
5 %, 4 % a 2 % v ostatných členských štátoch.
3. Organizácia výrobcov môže dostať podporu uvedenú v odseku 2 len raz a len v rámci troch prvých rokov činnosti fondu. Ak organizácia výrobcov žiada o podporu až v druhom alebo treťom roku činnosti fondu, podpora predstavuje:
a)
8 % a 4 % v členských štátoch, ktoré vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004 alebo neskôr,
b)
4 % a 2 % v ostatných členských štátoch.
4. Členské štáty môžu stanoviť maximálne sumy, ktoré môže organizácia výrobcov dostať ako podporu na administratívne náklady spojené so zriadením spoločných fondov.
KAPITOLA IV
Vnútroštátna finančná pomoc
Článok 91
Stupeň organizovanosti výrobcov
1. Na účely článku 103e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stupeň organizovanosti výrobcov v regióne členského štátu vypočíta ako hodnota produkcie ovocia a zeleniny, ktorú organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a skupiny výrobcov získali v danom regióne a predávali, vydelená celkovou hodnotou produkcie ovocia a zeleniny, ktorá sa v uvedenom regióne získala.
2. Organizovanosť výrobcov v regióne členského štátu sa považuje za osobitne nízku, ak je jej priemerný stupeň vypočítaný v súlade s ustanoveniami odseku 1 za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii údaje, nižší ako 20 %.
Vnútroštátna finančná pomoc sa môže poskytovať iba na produkciu ovocia a zeleniny pochádzajúcu z regiónu, ktorý je uvedený v tomto článku. Na účely tejto kapitoly sa región považuje za samostatnú časť územia členského štátu vzhľadom na jeho administratívne, zemepisné alebo ekonomické charakteristiky.
Článok 92
Oprávnenie vyplatiť vnútroštátnu finančnú pomoc
1. Členské štáty predložia Komisii žiadosť o oprávnenie udeliť vnútroštátnu finančnú pomoc podľa článku 103e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 na operačné programy, ktoré sa majú vykonať v akomkoľvek danom kalendárnom roku do 31. januára toho roka.
K žiadosti sa priložia dôkazy preukazujúce, že stupeň organizovanosti výrobcov v príslušnom regióne je mimoriadne nízky, ako je vymedzené v článku 91 tohto nariadenia, že sa pomoc poskytuje len na výrobky sektora ovocia a zeleniny vyprodukované v uvedenom regióne, ako aj podrobné údaje o príslušných organizáciách výrobcov, o výške predmetnej pomoci a podiele finančných príspevkov poskytnutých podľa článku 103b ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
2. Komisia schváli alebo odmietne žiadosť do troch mesiacov od jej podania. Ak sa Komisia v tejto lehote nevyjadrí, žiadosť sa považuje za schválenú.
Ak je žiadosť neúplná, trojmesačná lehota sa pozastavuje a členský štát je informovaný o zistenom nesúlade. Pozastavenie nadobúda účinnosť odo dňa, keď je členský štát informovaný o pozastavení, a trvá do prijatia kompletnej žiadosti.
Článok 93
Zmeny a doplnenia operačného programu
Organizácia výrobcov, ktorá chce požiadať o vnútroštátnu finančnú pomoc, v prípade potreby zmení a doplní svoj operačný program podľa článkov 65 alebo 66.
Článok 94
Žiadosť o vyplatenie vnútroštátnej finančnej pomoci
1. Organizácie výrobcov žiadajú o vnútroštátnu finančnú pomoc a členské štáty vyplatia uvedenú pomoc v súlade s článkami 69 a 70.
2. Členské štáty môžu prijať dodatočné pravidlá týkajúce sa vyplácania vnútroštátnej finančnej pomoci vrátane možnosti vyplatenia preddavku a čiastočných platieb.
Článok 95
Preplácanie vnútroštátnej finančnej pomoci Úniou
1. Členské štáty môžu Úniu požiadať o preplatenie schválenej vnútroštátnej finančnej pomoci, ktorá bola skutočne vyplatená organizáciám výrobcov, a to pred 1. januárom druhého roka nasledujúceho po roku, v ktorom sa program vykonával.
K žiadosti sa priložia dôkazy preukazujúce, že podmienky ustanovené v článku 103e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 boli splnené v troch z predchádzajúcich štyroch rokov, ako aj podrobné údaje o dotknutých organizáciách výrobcov, výška skutočne vyplatenej pomoci a opis operačného fondu, v ktorom sa samostatne uvedie celková suma, príspevky od Únie, členských štátov (vnútroštátna finančná pomoc) a organizácií výrobcov a ich členov.
2. Komisia prijme rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí žiadosti. Žiadosť sa zamietne, ak žiadajúci členský štát nedodržal pravidlá o oprávňovaní a preplácaní vnútroštátnej finančnej pomoci, alebo ak nedodržal pravidlá o organizáciách výrobcov, operačnom fonde a operačných programoch ustanovené v tomto nariadení alebo v nariadení (ES) č. 1234/2007.
3. V prípade, že bolo preplatenie pomoci Úniou schválené, oprávnené náklady sa deklarujú Komisii v súlade s postupom ustanoveným v článku 5 nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006 (14).
4. Podiel preplácania vnútroštátnej finančnej pomoci Úniou nepresiahne 60 % vnútroštátnej finančnej pomoci poskytnutej organizácii výrobcov.
KAPITOLA V
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Správy a oznámenia
Článok 96
Správy skupín výrobcov a organizácií výrobcov
1. Skupiny výrobcov a organizácie výrobcov na žiadosť príslušného orgánu členského štátu poskytnú akékoľvek relevantné informácie potrebné na vypracovanie výročnej správy uvedenej v článku 97 písm. b).
2. Organizácie výrobcov predložia výročné správy o vykonávaní operačných programov, ktoré pripoja k žiadostiam o poskytnutie pomoci.
Uvedené správy sa týkajú:
a)
operačných programov vykonávaných počas predchádzajúceho roka,
b)
hlavných zmien a doplnení operačných programov a
c)
rozdielov medzi odhadovanou výškou pomoci a požadovanou výškou pomoci.
3. Za každý vykonávaný operačný program sa vo výročnej správe uvedú:
a)
úspechy a výsledky operačného programu založené podľa potreby na spoločných ukazovateľoch výstupov a výsledkov uvedených v prílohe VIII a prípadne na dodatočných ukazovateľoch výstupov a výsledkov uvedených v národnej stratégii a
b)
súhrn hlavných problémov, ktoré nastali pri riadení programu, a všetkých opatrení prijatých na zabezpečenie kvality a účinnosti vykonávania programu.
Vo výročnej správe sa prípadne uvedie, aké účinné ochranné opatrenia sa prijali v súlade s národnou stratégiou a pri uplatnení článku 103c ods. 5 nariadenia (ES) č. 1234/2007 na ochranu životného prostredia pred možnými zvýšenými tlakmi pochádzajúcimi z investícií, ktoré sa podporujú v rámci operačného programu.
4. Za konečný rok vykonávania operačného programu sa namiesto výročnej správy uvedenej v odseku 1 predloží záverečná správa.
V záverečných správach sa uvedie, do akej miery sa dosiahli ciele programov. Vysvetlia sa v nich zmeny v akciách a/alebo metódach a uvedú sa faktory, ktoré prispeli k úspechu alebo neúspechu vykonávania programov a ktoré sa posudzovali alebo sa budú posudzovať pri vypracúvaní nasledujúcich operačných programov alebo pri zmene a doplnení existujúcich operačných programov.
5. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia tohto nariadenia, ak skupina výrobcov alebo organizácia výrobcov nezašle oznámenie členskému štátu v súlade s požiadavkami tohto nariadenia alebo nariadenia (ES) č. 1234/2007, alebo ak sa zdá, že oznámenie je nesprávne z hľadiska objektívnych faktov známych členskému štátu, členský štát pozastaví predbežné uznanie skupiny výrobcov alebo uznanie organizácie výrobcov, až kým sa oznámenie neuskutoční správne.
Členský štát zahrnie podrobnosti o takýchto prípadoch do svojej výročnej správy uvedenej v článku 97 písm. b) tohto nariadenia.
Článok 97
Oznámenia členských štátov týkajúce sa organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov a skupín výrobcov
Členské štáty Komisii poskytnú tieto informácie a dokumenty:
a)
do 31. januára v ktoromkoľvek danom roku celkovú výšku operačných fondov schválenú v uvedený rok na všetky operačné programy. V tomto oznámení sa uvedie celková výška operačných fondov, ako aj celková výška pomoci Únie poskytnutej do uvedených fondov. Uvedené číselné údaje sú rozdelené na sumy na opatrenia súvisiace s predchádzaním krízam a krízovým riadením a na iné opatrenia,
b)
do 15. novembra v ktoromkoľvek danom roku výročnú správu o organizáciách výrobcov, združeniach organizácií výrobcov a skupinách výrobcov a operačných fondoch, operačných programoch a plánoch na získanie uznania, ktoré prebiehali v predchádzajúcom roku. Uvedená výročná správa obsahuje najmä informácie stanovené v prílohe XIV,
c)
do 31. januára v ktoromkoľvek danom roku finančnú sumu zodpovedajúcu ročnému vykonávaniu plánu na získanie uznania, ktorý prebieha v uvedenom roku. Oznámia sa schválené alebo odhadované sumy. Za každú skupinu výrobcov oznámenie obsahuje tieto informácie:
i)
celkovú sumu za jednoročné obdobie vykonávania plánu na získanie uznania, príspevky od Únie, členských štátov a skupín výrobcov a/alebo členov skupín výrobcov,
ii)
rozdelenie na pomoc podľa článku 103a ods. 1 písm. a) a písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Článok 98
Oznámenia členských štátov týkajúce sa cien výrobcov za ovocie a zeleninu na vnútornom trhu
1. Príslušné orgány členských štátov oznámia Komisii každú stredu do 12. hod. 00 na poludnie (bruselského času) priemernú zaznamenanú cenu ovocia a zeleniny, s ktorými sa obchoduje na reprezentatívnych trhoch uvedených v prílohe XV časti A za každý obchodný deň.
Pokiaľ ide o ovocie a zeleninu, na ktorú sa vzťahuje všeobecná obchodná norma, oznámia sa len ceny výrobkov, ktoré spĺňajú uvedenú normu, a ceny za výrobky, na ktoré sa vzťahuje osobitná obchodná norma, sa týkajú len výrobkov I. triedy.
Oznámené ceny sa týkajú výrobkov pri výstupe z miesta balenia, roztriedených, zabalených a prípadne na paletách a sú vyjadrené v eurách na 100 kilogramov čistej hmotnosti.
V prípade dostupnosti údajov členské štáty oznámia ceny zodpovedajúce druhom a odrodám výrobkov, veľkosti a/alebo obchodným úpravám uvedeným v prílohe XV časti A. Ak sa zaznamenané ceny týkajú iných druhov, odrôd, veľkostí a/alebo obchodných úprav ako tých, ktoré sú uvedené v prílohe XV časti A, príslušné orgány členského štátu informujú Komisiu o druhoch, odrodách, veľkostiach a/alebo obchodných úpravách výrobkov, ktorým ceny zodpovedajú.
2. Členské štáty určia reprezentatívne trhy v oblasti výroby príslušného ovocia a zeleniny na základe transakcií, ktoré sa vykonali na fyzicky identifikovateľných trhoch, ako sú veľkoobchodné trhy, aukcie alebo iné fyzické miesta, kde ponuka reaguje na dopyt, alebo na základe priamych transakcií medzi výrobcami vrátane organizácií výrobcov a individuálnych nákupcov, ako sú veľkoobchodníci, obchodníci, distribučné centrá alebo iné príslušné hospodárske subjekty. Reprezentatívne trhy možno určiť aj na základe kombinácie transakcií, ktoré sa uskutočňujú na fyzicky identifikovateľných trhoch, a priamych transakcií.
3. Príslušné orgány členských štátov môžu Komisii oznámiť ceny výrobcov za ovocie a zeleninu a iné výrobky uvedené v prílohe XV časti B na dobrovoľnej báze.
4. Oznámenia cien uskutočnené v súlade s odsekom 3 sú v súlade s usmerneniami, ktoré Komisia prijme a zverejní spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
Oddiel 2
Kontroly
Článok 99
Špecifický systém identifikácie
Členské štáty zabezpečia, aby sa uplatňoval špecifický systém identifikácie všetkých žiadostí o poskytnutie pomoci, ktoré predloží tá istá organizácia výrobcov alebo skupina výrobcov. Táto identifikácia je zlučiteľná so systémom na zaznamenanie totožnosti uvedeným v článku 15 ods. 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (15).
Článok 100
Postupy podávania žiadostí
Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia tohto nariadenia, členské štáty ustanovia vhodné postupy podávania žiadostí o poskytnutie pomoci, žiadostí o uznanie alebo o schválenie operačného programu, ako aj žiadostí o platbu.
Článok 101
Výber vzorky
V prípade, že je vhodné vykonávať kontroly výberom vzorky, členské štáty zabezpečia, aby kontroly boli vzhľadom na ich povahu a frekvenciu a na základe analýzy rizík primerané k príslušnému opatreniu.
Článok 102
Administratívne kontroly
Administratívne kontroly sa vykonávajú pri všetkých žiadostiach o poskytnutie pomoci alebo platbu a vzťahujú sa na všetky možné a vhodné prvky. V rámci uvedených postupov sa vyžaduje zaznamenávať vykonané operácie, výsledky overovania a opatrenia prijaté v prípade nezrovnalostí.
Článok 103
Kontroly na mieste
1. Každá kontrola na mieste sa zaznamená v správe o monitoringu s cieľom umožniť preverenie podrobností vykonaných kontrol. V správe sa uvedie najmä:
a)
režim pomoci a žiadosť, ktorá bola skontrolovaná,
b)
prítomné osoby,
c)
skontrolované akcie, opatrenia a doklady a
d)
výsledky kontroly.
2. Príjemca môže dostať možnosť správu podpísať a tak potvrdiť svoju prítomnosť pri kontrole a pridať pripomienky. Ak sa zistia nezrovnalosti, príjemca môže dostať kópiu správy o monitoringu.
3. Kontroly na mieste je možné vopred ohlásiť za predpokladu, že sa tým neohrozí účel kontroly. Ohlásenie vopred sa obmedzí na minimálny nutný čas.
4. Ak je to možné, kontroly na mieste ustanovené v tomto nariadení a ostatné kontroly ustanovené v práve Únie, ktoré sa týkajú poľnohospodárskych dotácií, sa vykonajú súčasne.
Článok 104
Udelenie uznania a schválenie operačného programu
1. Predtým, ako členské štáty udelia organizácii výrobcov uznanie podľa článku 125b ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007, navštívia organizáciu výrobcov na mieste a overia splnenie podmienok na získanie uznania.
2. Predtým, ako príslušný orgán členského štátu schváli operačný program podľa článku 64, všetkými vhodnými prostriedkami vrátane kontrol na mieste preverí operačný program predložený na schválenie a prípadne žiadosti o zmenu a doplnenie. Uvedené kontroly sa týkajú najmä:
a)
správnosti informácií uvedených v článku 59 písm. a), b) a e), ktoré sa zahrnú do návrhu operačného programu,
b)
súladu programov s článkom 103c nariadenia (ES) č. 1234/2007, ako aj s vnútroštátnym rámcom a národnou stratégiou,
c)
oprávnenosti akcií a oprávnenosti navrhovaných výdavkov,
d)
konzistentnosti a technickej kvality programov, správnosti odhadov a plánu pomoci a plánovania jeho vykonania. Pri kontrolách sa preverí, či sa vytýčili merateľné ciele, aby bolo možné monitorovať ich plnenie, a či sú vytýčené ciele dosiahnuteľné prostredníctvom vykonávania navrhovaných akcií, a
e)
súladu operácií, na ktoré sa žiada o poskytnutie pomoci, s uplatniteľným vnútroštátnym právom a právom Únie týkajúcim sa najmä, a ak je to relevantné, verejného obstarávania a štátnej pomoci, a s inými vhodnými povinnými normami stanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo zakotvenými vo vnútroštátnom rámci alebo národnej stratégii.
Článok 105
Administratívne kontroly žiadostí o poskytnutie pomoci na operačné programy
1. Predtým, ako členské štáty poskytnú pomoc, vykonajú administratívne kontroly všetkých žiadostí o poskytnutie pomoci, ktoré sa doplnia o kontroly na mieste vo vybraných vzorkách, ako sa uvádza v článku 106.
2. Administratívne kontroly žiadostí o poskytnutie pomoci zahŕňajú najmä, a pokiaľ je to v prípade predloženej žiadosti vhodné, overenie:
a)
výročnej prípadne záverečnej správy zaslanej spolu so žiadosťou o vykonanie operačného programu,
b)
hodnoty predávanej výroby, príspevkov do operačného fondu a vzniknutých výdavkov,
c)
dodania výrobkov a služieb a skutočného vynaloženia nárokovaných výdavkov,
d)
súladu vykonaných opatrení s opatreniami zahrnutými v schválenom operačnom programe a
e)
dodržiavania uložených finančných alebo iných stropov a maximálnych súm.
3. Výdavky vzniknuté v rámci operačného programu sa doložia faktúrami a dokladmi, ako sú bankové výpisy, ktoré dokazujú, že sa platba vykonala. Ak to nie je možné, platby sa doložia dokladmi rovnocennej dôkaznej hodnoty. Faktúry sa vystavia v mene organizácie výrobcov, združenia organizácie výrobcov alebo skupiny výrobcov, v mene dcérskej spoločnosti uvedenej v článku 50 ods. 9 alebo, s výhradou schválenia členským štátom, v mene jedného alebo viacerých jej členov výrobcov. Faktúry týkajúce sa personálnych nákladov uvedených v prílohe IX časti 2 písm. b) sa však vystavia v mene organizácie výrobcov, združenia organizácie výrobcov, skupiny výrobcov alebo dcérskej spoločnosti v situácii uvedenej v článku 50 ods. 9.
Článok 106
Kontroly na mieste týkajúce sa žiadostí o poskytnutie pomoci pre operačné programy
1. V súvislosti s overovaním žiadosti o poskytnutie pomoci uvedenej v článku 69 ods. 1 vykonajú členské štáty kontroly na mieste v priestoroch organizácií výrobcov s cieľom uistiť sa o dodržiavaní podmienok na udelenie pomoci alebo jej zostatku na príslušný rok.
Uvedené kontroly sa týkajú najmä:
a)
splnenia kritérií na získanie uznania pre príslušný rok,
b)
využívania operačného fondu v danom roku vrátane výdavkov deklarovaných v žiadostiach o vyplatenie preddavku alebo o čiastočné platby, hodnoty predávanej výroby, príspevkov do operačného fondu a deklarovaných výdavkov doložených účtovnými alebo inými dokladmi,
c)
kontrol druhej úrovne výdavkov na stiahnutia z trhu, zelený zber a neuskutočnenie zberu.
2. Kontroly uvedené v odseku 1 sa každý rok týkajú podstatnej vzorky žiadostí. Uvedená vzorka predstavuje aspoň 30 % celkovej sumy žiadanej pomoci v členských štátoch, ktoré majú viac ako 10 uznaných organizácií výrobcov. V ostatných prípadoch sa uskutoční návšteva každej organizácie výrobcov aspoň raz za tri roky.
V každej organizácii výrobcov sa pred vyplatením pomoci alebo jej zostatku za posledný rok jej operačného programu vykoná aspoň jedna kontrola.
3. Výsledky kontrol na mieste sa vyhodnotia s cieľom zistiť, či problémy, ktoré sa vyskytli, majú systematický charakter, a či teda predstavujú riziko pre podobné opatrenia, príjemcov alebo iné orgány. Na základe hodnotenia sa takisto určia príčiny takýchto situácií, prípadné ďalšie skúmanie, ktoré môže byť nutné, ako aj potrebné nápravné a preventívne opatrenia.
Ak sa na základe kontrol odhalia významné nezrovnalosti v regióne, v časti regiónu alebo v konkrétnej organizácii výrobcov, členský štát vykoná dodatočné kontroly počas príslušného roka a zvýši percentuálny podiel zodpovedajúcich žiadostí, ktoré sa musia skontrolovať v nasledujúcom roku.
4. Členský štát na základe analýzy rizík určí, ktoré organizácie výrobcov sa majú kontrolovať.
Pri analýze rizík sa zohľadní najmä:
a)
výška pomoci,
b)
zistenia kontrol v predchádzajúcich rokoch,
c)
prvok náhodnosti a
d)
iné parametre, ktoré členské štáty určia.
Článok 107
Kontroly na mieste týkajúce sa opatrení operačných programov
1. Členské štáty prostredníctvom kontrol na mieste týkajúcich sa opatrení operačných programov overia najmä:
a)
vykonávanie akcií zakotvených v operačnom programe,
b)
či je vykonanie alebo plánované vykonanie akcie v súlade s použitím opísaným v schválenom operačnom programe,
c)
v prípade primeraného množstva výdavkových položiek, či povaha a načasovanie príslušných výdavkov sú v súlade s právom Únie a zodpovedajú schváleným špecifikáciám,
d)
či vzniknuté výdavky možno doložiť účtovnými alebo inými dokladmi a
e)
hodnotu predávanej výroby.
2. Hodnota predávanej výroby sa overí na základe systému finančného účtovníctva, ktorý je auditovaný a certifikovaný podľa vnútroštátneho práva.
Členské štáty sa môžu na tento účel rozhodnúť, že deklarovaná hodnota predávanej výroby sa potvrdí rovnakým spôsobom ako údaje finančného účtovníctva.
Kontrola deklarovanej hodnoty predávanej výroby sa môže vykonať predtým, ako sa odovzdá príslušná žiadosť o poskytnutie pomoci. Vykoná sa najneskôr pred vyplatením pomoci.
3. S výnimkou výnimočných prípadov kontrola na mieste zahŕňa návštevu počas realizácie akcie alebo, ak je akcia nehmotná, návštevu subjektu, ktorý akciu organizuje. Najmä akcie v individuálnych podnikoch, ktoré sú vo vzorke uvedenej v článku 106 ods. 2, sú predmetom aspoň jednej návštevy, ktorou sa má overiť ich vykonávanie.
Členské štáty sa však môžu rozhodnúť nevykonať takéto návštevy v prípade menších akcií, alebo ak usudzujú, že riziko nesplnenia podmienok na prijímanie pomoci alebo nedodržania podstaty operácie je nízke. Takéto rozhodnutie a jeho odôvodnenie sa zaznamená.
4. Kontrola na mieste sa vzťahuje na všetky záväzky a povinnosti organizácie výrobcov alebo jej členov, ktoré možno skontrolovať v čase návštevy.
5. Iba kontroly, ktoré spĺňajú všetky požiadavky tohto článku, možno započítať na účel dosiahnutia miery kontrol stanovenej v článku 106 ods. 2.
Článok 108
Prvostupňové kontroly operácií stiahnutia z trhu
1. Členské štáty vykonajú v súlade s postupmi ustanovenými v hlave II kapitole II prvostupňové kontroly operácií stiahnutia výrobkov z trhu v každej organizácii výrobcov, pričom uvedené kontroly spočívajú v kontrole dokladov, kontrole totožnosti a fyzickej kontrole hmotnosti výrobkov stiahnutých z trhu, ktorá sa prípadne realizuje na náklade výberu vzorky, a kontrole dodržiavania ustanovení článku 76. Kontrola sa uskutoční po prijatí oznámenia uvedeného v článku 78 ods. 1 v lehote stanovenej v súlade s článkom 78 ods. 2.
2. Prvostupňové kontroly ustanovené v odseku 1 sa vzťahujú na 100 % množstva výrobkov stiahnutých z trhu. Na konci kontroly sa výrobky stiahnuté z trhu, ktoré nie sú určené na bezplatnú distribúciu, denaturujú alebo dodajú spracovateľskému odvetviu pod dohľadom príslušných orgánov za podmienok ustanovených v členskom štáte podľa článku 80.
3. Odchylne od odseku 2, ak sú výrobky určené na bezplatnú distribúciu, môžu členské štáty skontrolovať menší percentuálny podiel, ako je ustanovené v uvedenom odseku, za predpokladu, že nie je menší ako 10 % predmetných množstiev počas hospodárskeho roka ktorejkoľvek organizácie výrobcov. Kontrola sa môže uskutočniť v priestoroch organizácie výrobcov a/alebo príjemcov výrobkov. V prípade, že sa počas kontroly odhalia závažné nezrovnalosti, vykonajú príslušné orgány členského štátu dodatočné kontroly.
Článok 109
Druhostupňové kontroly operácií stiahnutia z trhu
1. Členské štáty vykonávajú v rámci kontrol uvedených v článku 106 druhostupňové kontroly operácií stiahnutia výrobkov z trhu.
Členské štáty ustanovia kritériá analýzy a posúdenia rizika akejkoľvek organizácie výrobcov, ktorá vykonáva stiahnutie výrobkov z trhu v rozpore s právnymi predpismi. Takéto kritériá súvisia okrem iného so zisteniami predchádzajúcich prvostupňových a druhostupňových kontrol a s tým, či organizácia výrobcov má alebo nemá určitú formu postupov zabezpečenia kvality. Na základe uvedených kritérií stanovia pre každú organizáciu výrobcov minimálnu periodicitu druhostupňových kontrol.
2. Kontroly uvedené v odseku 1 zahŕňajú kontroly na mieste v priestoroch organizácií výrobcov a príjemcov výrobkov stiahnutých z trhu s cieľom uistiť sa, či sú splnené podmienky na vyplatenie pomoci Únie. Uvedené kontroly zahŕňajú:
a)
osobitnú evidenciu stavu zásob a účtovnú evidenciu, ktoré musia viesť všetky organizácie výrobcov, ktoré vykonajú jedno alebo viac stiahnutí z trhu počas príslušného hospodárskeho roka,
b)
preverenie predávaných množstiev, ktoré sú deklarované v žiadostiach o poskytnutie pomoci, pričom sa skontroluje najmä evidencia stavu zásob a účtovná evidencia, faktúry a prípadne ich pravdivosť s cieľom uistiť sa, či sa vyhlásenia zhodujú s účtovnými a/alebo daňovými údajmi príslušných organizácií výrobcov,
c)
kontroly správnosti vedenia účtov, najmä pravdivosti čistých príjmov, ktoré organizácie výrobcov uviedli v svojich žiadostiach o platbu, primeranosti nákladov na akékoľvek stiahnutie z trhu a správnosti uvedených súm, a
d)
kontroly týkajúce sa miesta určenia výrobkov stiahnutých z trhu podľa údajov uvedených v žiadostiach o platbu a kontroly primeranej denaturácie s cieľom uistiť sa, či organizácie výrobcov a príjemcovia dodržali toto nariadenie.
3. Kontroly uvedené v odseku 2 sa vykonajú v priestoroch dotknutých organizácií výrobcov a u príjemcov pridružených k týchto organizáciám. Každá kontrola zahŕňa vzorku predstavujúcu najmenej 5 % množstiev, ktoré organizácia výrobcov stiahla počas daného hospodárskeho roka.
4. V osobitnej evidencii stavu zásob a účtovnej evidencii uvedených v odseku 2 písm. a) sa za každý výrobok stiahnutý z trhu uvedú presunuté, v objeme vyjadrené, množstvá :
a)
výroby dodanej členmi organizácie výrobcov a členmi iných organizácií výrobcov v súlade s článkom 125a ods. 2 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1234/2007,
b)
predaja organizácie výrobcov, rozdelené podľa výrobkov pripravených na trh s čerstvými výrobkami a inými druhmi výrobkov vrátane surovín na spracovanie, a
c)
výrobkov stiahnutých z trhu.
5. Kontroly týkajúce sa miesta určenia výrobkov uvedených v odseku 4 písm. c) zahŕňajú najmä:
a)
kontrolu vzorky oddelených účtov, ktoré príjemcovia musia viesť, a prípadne preverenie ich súladu s účtami požadovanými podľa vnútroštátneho práva a
b)
kontroly dodržiavania príslušných požiadaviek ochrany životného prostredia.
6. Ak sa druhostupňovými kontrolami odhalia závažné nezrovnalosti, príslušné orgány členského štátu vykonajú podrobnejšie druhostupňové kontroly za príslušný hospodársky rok a počas nasledujúceho hospodárskeho roka zvýšia periodicitu druhostupňových kontrol v priestoroch príslušných organizácií výrobcov alebo ich združení.
Článok 110
Zelený zber a neuskutočnenie zberu
1. Predtým, ako sa uskutoční zelený zber, členské štáty overia kontrolou na mieste, či predmetné výrobky nie sú poškodené a či sa daná plocha dobre udržiavala. Po zelenom zbere členské štáty overia, či sa zber uskutočnil na celej dotknutej ploche a či boli pozbierané výrobky denaturované.
Po období zberu členské štáty overia spoľahlivosť analýzy vychádzajúcej z očakávanej situácie na trhu uvedenej v článku 85 ods. 2. Takisto analyzujú akékoľvek rozdiely medzi očakávanou a skutočnou trhovou situáciou.
2. Predtým, ako sa uskutoční operácia neuskutočnenia zberu, členské štáty overia kontrolou na mieste, či sa daná plocha dobre udržiavala, či sa už neuskutočnil čiastočný zber a či je výrobok dobre vyzretý a či je celkovo zdravý, bezchybný a predajnej kvality.
Členské štáty sa uistia, či je výroba denaturovaná. Ak to nie je možné, návštevou alebo návštevami na mieste počas obdobia zberu sa uistia, či sa neuskutočňuje žiaden zber.
3. Článok 109 ods. 1, 2, 3 a 6 sa uplatňuje mutatis mutandis.
Článok 111
Kontroly pred schválením plánov na získanie uznania skupín výrobcov
1. Pred schválením plánu na získanie uznania skupiny výrobcov podľa článku 125e ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty vykonajú kontrolu na mieste týkajúcu sa právneho subjektu alebo jasne vymedzenej časti právneho subjektu.
2. Členský štát overí všetkými vhodnými prostriedkami vrátane kontroly na mieste:
a)
presnosť informácií v pláne na získanie uznania,
b)
ekonomickú konzistentnosť a technickú kvalitu plánu, solídnosť odhadov a plánovanie jeho uskutočnenia,
c)
oprávnenosť opatrení a oprávnenosť a primeranosť navrhovaných výdavkov a
d)
súlad operácií, na ktoré sa žiada o podporu, s uplatniteľnými vnútroštátnymi zákonmi a zákonmi Únie, a najmä ustanoveniami týkajúcimi sa verejného obstarávania a štátnej pomoci, a s inými vhodnými povinnými normami ustanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo zakotvenými vo vnútroštátnom rámci alebo národnej stratégii.
Článok 112
Kontroly žiadostí skupín výrobcov o poskytnutie pomoci
1. Predtým, ako členské štáty poskytnú platbu, vykonajú administratívne kontroly všetkých žiadostí o poskytnutie pomoci, ktoré podali skupiny výrobcov, ako aj kontroly na mieste vo vybraných vzorkách.
2. Po podaní žiadosti o poskytnutie pomoci uvedenej v článku 45 členské štáty vykonajú kontroly na mieste týkajúce sa skupín výrobcov s cieľom uistiť sa o dodržiavaní podmienok na udelenie pomoci na príslušný rok.
Uvedené kontroly sa týkajú najmä:
a)
splnenia kritérií na získanie uznania pre príslušný rok, a
b)
hodnoty predávanej výroby, ako aj vykonania opatrení zakotvených v pláne na získanie uznania a vzniknutých výdavkov.
3. Kontroly uvedené v odseku 2 sa každý rok týkajú podstatnej vzorky žiadostí. Uvedená vzorka predstavuje aspoň 30 % celkovej sumy pomoci.
Všetky skupiny výrobcov sa skontrolujú aspoň raz za päť rokov.
4. Články 105 a 107 sa uplatňujú mutatis mutandis.
Článok 113
Nadnárodné organizácie výrobcov a nadnárodné združenia organizácií výrobcov
1. Členský štát, v ktorom má sídlo nadnárodná organizácia výrobcov alebo nadnárodné združenie organizácií výrobcov, zodpovedá za celkovú organizáciu kontrol uvedenej organizácie alebo združenia, najmä pokiaľ ide o operačný program a operačný fond, a prípadne uplatní voči nim sankcie.
2. Ostatné členské štáty povinné poskytovať administratívnu spoluprácu uvedenú v článku 28 ods. 2 písm. c) a v článku 35 ods. 2 písm. c) vykonávajú také administratívne kontroly a kontroly na mieste, aké vyžaduje členský štát uvedený v odseku 1 tohto článku, a nahlásia mu výsledky. Dodržia všetky lehoty, ktoré členský štát uvedený v odseku 1 stanovil.
3. V súvislosti s organizáciou výrobcov, operačným programom a operačným fondom sa uplatňujú pravidlá uplatniteľné v členskom štáte uvedenom v odseku 1. V súvislosti s otázkami ochrany životného prostredia, fytosanitárnymi otázkami a v súvislosti s nakladaním s výrobkami stiahnutými z trhu sa však uplatňujú zákony členského štátu, v ktorom sa realizuje výroba.
Oddiel 3
Sankcie
Článok 114
Nedodržanie kritérií na uznanie
1. Členské štáty zrušia uznanie organizácie výrobcov, ak dôjde k podstatnému nedodržaniu kritérií, ktoré vznikne z úmyselného alebo závažne nedbanlivého konania organizácie výrobcov.
Členské štáty zrušia uznanie organizácie výrobcov najmä vtedy, ak sa nedodržanie kritérií na uznanie týka:
a)
porušenia požiadaviek článku 21, 23, 26 ods. 1 a ods. 2 alebo článku 31, alebo
b)
situácie, keď hodnota predávanej výroby klesne v dvoch za sebou idúcich rokoch pod hranicu stanovenú členským štátom podľa článku 125b ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Zrušenie uznania podľa tohto odseku nadobúda účinnosť odo dňa, od ktorého nie sú splnené podmienky na uznanie, s výhradou akýchkoľvek uplatniteľných horizontálnych právnych predpisov na vnútroštátnej úrovni týkajúcich sa premlčacích lehôt.
2. Ak sa neuplatňuje odsek 1, členské štáty pozastavia uznanie organizácie výrobcov, ak došlo k závažnému, ale len dočasnému nedodržaniu kritérií.
Počas obdobia pozastavenia sa nevypláca žiadna pomoc. Pozastavenie nadobúda účinnosť odo dňa, keď sa uskutočnila kontrola, a končí v deň kontroly, ktorou sa preukáže, že príslušné kritériá sú splnené.
Doba pozastavenia neprekročí 12 mesiacov. Ak príslušné kritériá nie sú následne splnené po 12 mesiacoch, uznanie sa zruší.
Členské štáty môžu vykonať platby po lehote uvedenej v článku 70, ak je to potrebné na uplatnenie tohto odseku. Uvedené neskoršie platby však v žiadnom prípade nemožno uskutočniť po 15. októbri druhého roka nasledujúceho po roku vykonávania operačného programu.
3. V iných prípadoch nedodržania kritérií na uznanie, v ktorých sa neuplatňujú odseky 1 a 2, zašlú členské štáty list s upozornením, v ktorom uvedú nápravné opatrenia, ktoré treba prijať. Členské štáty môžu odložiť platby pomoci, až kým sa neprijmú nápravné opatrenia.
Členské štáty môžu vykonať platby po lehote uvedenej v článku 70, ak je to potrebné na uplatnenie tohto odseku. Uvedené neskoršie platby však v žiadnom prípade nemožno uskutočniť po 15. októbri druhého roka nasledujúceho po roku vykonávania operačného programu.
Neprijatie nápravných opatrení do 12 mesiacov sa považuje za závažné nedodržanie kritérií, následkom čoho sa uplatní odsek 2.
Článok 115
Podvody
1. Ak sa zistí, že organizácia výrobcov, združenie organizácií výrobcov alebo skupina výrobcov spáchali podvod v súvislosti s pomocou, na ktorú sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1234/2007, členské štáty, bez toho aby boli dotknuté akékoľvek iné sankcie a pokuty uplatniteľné podľa právnych predpisov Únie a vnútroštátnych právnych predpisov:
a)
zrušia uznanie organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov alebo skupiny výrobcov,
b)
vylúčia predmetné akcie alebo operácie z udeľovania podpory v rámci príslušného operačného programu alebo plánu na získanie uznania a vymôžu celú sumu pomoci, ktorá sa na uvedenú operáciu už vyplatila, a
c)
vylúčia organizáciu výrobcov, združenie organizácií výrobcov alebo skupinu výrobcov z udeľovania podpory v rámci príslušného operačného programu alebo plánu na získanie uznania počas nasledujúceho roka.
2. Členské štáty môžu pozastaviť uznanie organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov alebo skupiny výrobcov, alebo pozastaviť platby takémuto subjektu, ak sú podozrivé zo spáchania podvodu v súvislosti s pomocou, na ktorú sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1234/2007.
Článok 116
Skupiny výrobcov
1. Členské štáty uplatňujú mutatis mutandis sankcie a pokuty ustanovené v článku 114 a/alebo 117 na plány na získanie uznania.
2. Ak skupina výrobcov nie je uznaná ako organizácia výrobcov po skončení obdobia, ktoré členský štát stanoví podľa článku 49 ods. 4, okrem odseku 1 členský štát vymôže:
a)
100 % pomoci vyplatenej skupine výrobcov, ak je nezískanie uznania výsledkom zámerného konania alebo závažnej nedbalosti skupiny výrobcov, alebo
b)
50 % pomoci vyplatenej skupine výrobcov vo všetkých ostatných prípadoch.
Článok 117
Operačný program
1. Platby sa vypočítajú na základe toho, čo sa považuje za oprávnené.
2. Členský štát preskúma žiadosť o poskytnutie pomoci, ktorú prijal od príjemcu, a určí sumy oprávnené na podporu. Členský štát určí:
a)
sumu, ktorá by sa mala vyplatiť príjemcovi len na základe žiadosti,
b)
sumu, ktorú možno vyplatiť príjemcovi po preskúmaní oprávnenosti žiadosti.
3. Ak suma určená podľa odseku 2 písm. a) prevyšuje sumu určenú podľa odseku 2 písm. b) o viac ako 3 %, uplatní sa pokuta. Výška pokuty predstavuje rozdiel medzi sumami vypočítanými v odseku 2 písm. a) a b).
Žiadna pokuta sa však neuplatní, ak sú organizácia výrobcov alebo skupina výrobcov schopné dokázať, že nie sú zodpovedné za uvedenie neoprávnenej sumy.
4. Odseky 2 a 3 sa uplatňujú mutatis mutandis na neoprávnené výdavky zistené počas kontroly na mieste alebo následných kontrol.
5. Ak sa hodnota predávanej výroby deklaruje a skontroluje pred žiadosťou o pomoc, uvedené a schválené hodnoty sa použijú pri určovaní súm podľa odseku 2 písm. a) a b).
Článok 118
Sankcie na základe prvostupňových kontrol týkajúcich sa stiahnutí z trhu
Ak sa na základe kontroly uvedenej v článku 108 zistia nezrovnalosti v súvislosti s obchodnými normami alebo minimálnymi požiadavkami uvedenými v článku 76, príjemca je povinný:
a)
zaplatiť pokutu vo výške príspevku Únie, vypočítanú na základe množstiev výrobkov stiahnutých z trhu, ktoré nezodpovedajú obchodným normám alebo minimálnym požiadavkám, ak sú uvedené množstvá menšie ako 10 % množstiev oznámených podľa článku 78 pre príslušné stiahnutie z trhu,
b)
zaplatiť pokutu vo výške dvojnásobku príspevku Únie, ak sú uvedené množstvá medzi 10 % a 25 % oznámených množstiev, alebo
c)
zaplatiť pokutu vo výške príspevku Únie za celé množstvo oznámené podľa článku 78, ak uvedené množstvá presahujú 25 % oznámeného množstva.
Článok 119
Ďalšie sankcie uplatniteľné na organizácie výrobcov v súvislosti so stiahnutím z trhu
1. Pokuty uvedené v článku 117 sa vzťahujú aj na pomoc, o ktorú sa žiadalo v súvislosti so stiahnutiami z trhu v rámci výdavkov operačného programu.
2. Výdavky na stiahnutie z trhu sa považujú za neoprávnené, ak sa s výrobkami, ktoré neboli dané do predaja, nenaložilo tak, ako členský štát ustanovil podľa článku 80 ods. 1, alebo ak stiahnutie výrobkov z trhu alebo ich miesto určenia mali negatívny vplyv na životné prostredie alebo akékoľvek negatívne fytosanitárne dôsledky v rozpore s ustanoveniami prijatými podľa článku 80 ods. 1.
Článok 120
Sankcie uplatniteľné voči príjemcom výrobkov stiahnutých z trhu
Ak sa počas kontrol vykonaných v súlade s článkami 108 a 109 zistia nezrovnalosti, za ktoré sú zodpovední príjemcovia výrobkov stiahnutých z trhu, uplatnia sa tieto sankcie:
a)
príjemcovia prestanú byť oprávnení získať výrobky stiahnuté z trhu a
b)
príjemcovia výrobkov stiahnutých z trhu sú povinní splatiť hodnotu výrobkov, ktoré dostali, plus súvisiace náklady na triedenie, balenie a dopravu v súlade s pravidlami ustanovenými v členských štátoch.
Sankcia ustanovená v písm. a) nadobudne účinnosť okamžite a trvá aspoň jeden hospodársky rok. V závislosti od závažnosti nezrovnalosti sa môže predĺžiť.
Článok 121
Zelený zber a neuskutočnenie zberu
1. Ak sa v súvislosti so zeleným zberom zistí, že organizácia výrobcov nesplnila svoje povinnosti, organizácia výrobcov zaplatí formou pokuty výšku kompenzácie v súvislosti s plochami, pri ktorých nebola povinnosť dodržaná. Nesplnenie povinností zahŕňa prípady, ak:
a)
členský štát počas overenia uvedeného v článku 110 ods. 1 druhom pododseku zistí, že zelený zber nebol opodstatnený na základe analýzy očakávanej trhovej situácie existujúcej v danom čase,
b)
oblasť oznámená pre zelený zber nie je oprávnená na zelený zber alebo
c)
v oblasti nebola pozbieraná celá úroda alebo výroba nie je denaturovaná.
2. Ak sa v súvislosti neuskutočnením zberu zistí, že organizácia výrobcov nesplnila svoje povinnosti, organizácia výrobcov zaplatí formou pokuty výšku kompenzácie v súvislosti s plochami, pri ktorých nebola povinnosť dodržaná. Nesplnenie povinností zahŕňa prípady, ak:
a)
oblasť oznámená na neuskutočnenie zberu nie je oprávnená na neuskutočnenie zberu, alebo
b)
zber alebo čiastočný zber sa napriek tomu uskutočnil alebo
c)
vznikol negatívny vplyv na životné prostredie alebo akékoľvek negatívne fytosanitárne dôsledky, za ktoré je organizácia výrobcov zodpovedná.
3. Pokuty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú ako doplnenie každej pokuty uloženej podľa článku 117.
Článok 122
Zabránenie kontrole na mieste
Žiadosť o poskytnutie pomoci sa zamietne za príslušnú časť výdavkov, ak organizácia výrobcov, člen alebo príslušný zástupca zabráni vykonaniu kontroly na mieste.
Článok 123
Vyplatenie vymoženej pomoci a pokuty
1. Organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov, skupiny výrobcov alebo iné príslušné subjekty vrátia neoprávnene vyplatenú pomoc s úrokmi a zaplatia pokuty ustanovené v tomto oddiele.
Úrok sa vypočíta:
a)
na základe obdobia, ktoré prejde medzi vyplatením pomoci príjemcovi a jej vrátením,
b)
so sadzbou, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie a ktorá platí v deň uskutočnenia neoprávnenej platby, plus tri percentuálne body.
2. Vymožená pomoc, úroky a uložené pokuty sa vyplatia do Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu.
Článok 124
Oznamovanie nezrovnalostí
Uplatňovanie administratívnych sankcií a pokút a vymáhanie neoprávnene vyplatených súm, ako sú ustanovené v tomto oddiele, nemajú vplyv na oznamovanie nezrovnalostí Komisii podľa nariadenia Komisie č. 1848/2006 (16).
Oddiel 4
Monitorovanie a hodnotenie operačných programov a národných stratégií
Článok 125
Spoločné výkonnostné ukazovatele
1. Národné stratégie, ako aj operačné programy podliehajú monitorovaniu a hodnoteniu zameranému na hodnotenie pokroku dosiahnutého pri plnení určených cieľov operačných programov, ako aj hodnoteniu efektívnosti a účinnosti v súvislosti s uvedenými cieľmi.
2. Pokrok, efektívnosť a účinnosť sa hodnotia prostredníctvom spoločných výkonnostných ukazovateľov, ktoré sú ustanovené v prílohe VIII a týkajú sa východiskovej situácie, ako aj finančného plnenia, výstupov, výsledkov a vplyvu vykonávaných operačných programov.
3. Ak to členský štát považuje za vhodné, v národnej stratégii sa uvedie obmedzený súbor dodatočných ukazovateľov, ktoré sa špecificky týkajú uvedenej stratégie a odzrkadľujú vnútroštátne a/alebo regionálne potreby, podmienky a ciele špecifické pre operačné programy, ktoré vykonávajú organizácie výrobcov. Ak sú dostupné, zahrnú sa aj dodatočné ukazovatele týkajúce sa environmentálnych cieľov, na ktoré sa nevzťahujú spoločné výkonnostné ukazovatele.
Článok 126
Monitorovanie a hodnotenie postupov v súvislosti s operačnými programami
1. Organizácie výrobcov zabezpečia monitorovanie a hodnotenie svojich operačných programov, pri ktorých sa použijú príslušné ukazovatele spomedzi spoločných výkonnostných ukazovateľov uvedených v článku 125 a prípadne dodatočné ukazovatele stanovené v národnej stratégií.
Na tento účel zriadia systém zberu, zaznamenávania a uchovávania informácií, ktoré sú užitočné na zhromažďovanie uvedených ukazovateľov.
2. Monitorovanie sa zameriava na hodnotenie pokroku dosiahnutého pri plnení špecifických cieľov, ktoré sa určili pre operačný program. Vykonáva sa prostredníctvom finančných ukazovateľov, ukazovateľov výstupov a ukazovateľov výsledkov. Výsledky tohto procesu sú určené na:
a)
overenie kvality vykonávania programu,
b)
zistenie akejkoľvek potreby úprav alebo prehodnotenia operačného programu v záujme dosiahnutia cieľov stanovených pre program alebo zlepšenia riadenia programu vrátane jeho finančného riadenia,
c)
prispenie k splneniu požiadaviek na podávanie správ o vykonávaní operačného programu.
Informácie týkajúce sa výsledkov monitorovacích činností sa zahrnú do každej výročnej správy, ako sa uvádza v článku 96 ods. 1, ktorú je organizácia výrobcov povinná odovzdať vnútroštátnemu orgánu zodpovednému za riadenie národnej stratégie.
3. Hodnotenie má formu samostatnej hodnotiacej správy v polovici trvania operačného programu.
Hodnotenie v polovici trvania, ktoré sa môže vykonať s pomocou špecializovaného poradenského centra, sa zameria na preskúmanie miery využitia finančných zdrojov, efektívnosti a účinnosti operačného programu a na hodnotenie pokroku dosiahnutého v súvislosti s celkovými cieľmi programu. Na tento účel sa využijú spoločné výkonnostné ukazovatele týkajúce sa východiskovej situácie, výsledkov a prípadne vplyvov.
Ak je to vhodné, do hodnotenia v polovici trvania sa zahrnie kvalitatívne hodnotenie výsledkov a vplyvu environmentálnych opatrení zameraných na:
a)
zabránenie pôdnej erózii,
b)
obmedzenie používania prípravkov na ochranu rastlín a/alebo lepšie hospodárenie s nimi,
c)
ochranu biotopov a biodiverzity alebo
d)
zachovanie krajiny.
Výsledky hodnotenia sa použijú na:
a)
zlepšenie kvality operačných programov, ktoré organizácia výrobcov riadi,
b)
zistenie akejkoľvek potreby zásadne zmeniť operačný program,
c)
prispenie k splneniu požiadaviek na podávanie správ o vykonávaní operačných programov a
d)
vyvodenie ponaučení užitočných pri zlepšovaní kvality, efektívnosti a účinnosti budúcich operačných programov, ktoré organizácia výrobcov bude riadiť.
Hodnotenie v polovici trvania sa vykoná počas vykonávania operačného programu dostatočne včas, aby sa výsledky hodnotenia mohli zohľadniť pri príprave nasledujúceho operačného programu.
Hodnotiaca správa z polovice trvania sa pripojí k zodpovedajúcej výročnej správe uvedenej v článku 96 ods. 1.
Článok 127
Postupy monitorovania a hodnotenia v súvislosti s národnou stratégiou
1. Monitorovanie a hodnotenie národnej stratégie sa vykoná pri použití príslušných ukazovateľov spomedzi spoločných výkonnostných ukazovateľov uvedených v článku 125 a prípadne dodatočných ukazovateľov stanovených v národnej stratégii.
2. Členské štáty zriadia systém zberu, zaznamenávania a uchovávania informácií v počítačovej forme, ktorý je primeraný na zhromažďovanie ukazovateľov uvedených v článku 125. Na tento účel vychádzajú z informácií, ktoré im odovzdala organizácia výrobcov v súvislosti s monitorovaním a hodnotením svojich operačných programov.
3. Monitorovanie je nepretržité a zamerané na hodnotenie pokroku dosiahnutého pri dosahovaní stanovených cieľov a výsledkov operačných programov. Monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom finančných ukazovateľov, ukazovateľov výstupov a ukazovateľov výsledkov. Na tento účel sa použijú informácie uvedené vo výročných správach o dosiahnutom pokroku, ktoré organizácia výrobcov odovzdáva v súvislosti s monitorovaním svojich operačných programov. Výsledky monitorovania sa používajú na:
a)
overenie kvality vykonávania operačných programov,
b)
zistenie potreby úprav alebo prehodnotenia národnej stratégie v záujme dosiahnutia stanovených cieľov stratégie alebo lepšieho riadenia pri vykonávaní stratégie vrátane finančného riadenia operačných programov a
c)
prispenie k splneniu požiadaviek na podávanie správ o vykonávaní národnej stratégie.
4. Hodnotenie sa zameriava na hodnotenie pokroku dosiahnutého pri plnení celkových cieľov stratégie. Vykonáva sa prostredníctvom ukazovateľov týkajúcich sa východiskovej situácie, výsledkov a prípadne vplyvu. Na tento účel sa využívajú výsledky monitorovania a hodnotenia operačných programov v polovici trvania uvedené vo výročných správach o pokroku a v záverečných správach, ktoré organizácia výrobcov odovzdáva. Výsledky hodnotenia sa používajú na:
a)
zlepšenie kvality stratégie,
b)
zistenie potreby zásadnej zmeny stratégie a
c)
prispenie k splneniu požiadaviek na podávanie správ o vykonávaní národnej stratégie.
Uvedené hodnotenie zahŕňa hodnotenie vykonané v roku 2012, avšak včas, aby sa jeho výsledky mohli zapracovať do samostatnej hodnotiacej správy, ktorá sa pripojí k výročnej vnútroštátnej správe uvedenej v článku 97 písm. b) za ten istý rok. V správe sa preskúma miera využitia finančných zdrojov, efektívnosť a účinnosť vykonávaných operačných programov a vyhodnotia sa účinky a vplyv uvedených programov v súvislosti so stanovenými cieľmi a výsledkami stratégie a prípadne ďalšími cieľmi stanovenými v článku 103c ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Hodnotenie je zamerané na vyvodenie ponaučení užitočných na zlepšenie kvality budúcich národných stratégií, najmä na zistenie možných nedostatkov pri určovaní cieľov, výsledkov alebo opatrení oprávnených na podporu alebo potrieb definovania nových nástrojov.
KAPITOLA VI
Rozšírenie pravidiel na výrobcov hospodárskej oblasti
Článok 128
Oznámenie zoznamu hospodárskych oblastí
Oznámenie zoznamu hospodárskych oblastí uvedené v článku 125f ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1234/2007 obsahuje všetky informácie potrebné na posúdenie toho, či sú splnené podmienky ustanovené v článku 125f ods. 2 prvom pododseku uvedeného nariadenia.
Článok 129
Oznámenie záväzných pravidiel; reprezentatívnosť
1. Keď členský štát oznamuje pravidlá, ktoré stanovil ako záväzné pre určitý výrobok a hospodársku oblasť podľa článku 125 g nariadenia (ES) č. 1234/2007, zároveň Komisiu informuje o:
a)
organizácii výrobcov alebo združení organizácii výrobcov, ktoré požiadali o rozšírenie pravidiel,
b)
počte výrobcov, ktorí patria do uvedenej organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov, a celkový počet výrobcov v príslušnej hospodárskej oblasti, pričom sa tieto informácie poskytnú v súvislosti so situáciou platnou v čase podania žiadosti o rozšírenie,
c)
celkovej výrobe hospodárskej oblasti a výrobe, ktorú organizácia výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov predávali počas posledného hospodárskeho roka, za ktorý sú k dispozícii číselné údaje,
d)
dni, od ktorého sa pravidlá, ktoré sa majú rozšíriť, uplatňujú na príslušnú organizáciu výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov, a
e)
dni, od ktorého rozšírenie nadobudne účinnosť, a o trvaní uplatňovania rozšírenia.
2. Na účely určenia reprezentatívnosti v zmysle článku 125f ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty ustanovia pravidlá, ktorými vylučujú:
a)
výrobcov, ktorých výroba je určená predovšetkým na priamy predaj spotrebiteľom v podniku alebo vo výrobnej oblasti,
b)
priamy predaj uvedený v písmene a),
c)
výrobky dodávané na spracovanie, ako sa uvádza v článku 125f ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007, okrem prípadov, keď sa predmetné pravidlá uplatňujú úplne alebo čiastočne na takéto výrobky.
Článok 130
Finančné príspevky
Ak členský štát rozhodne podľa článku 125i nariadenia (ES) č. 1234/2007, že výrobcovia, ktorí nepatria k organizácii výrobcov, sú povinní zaplatiť finančný príspevok, zašle Komisii informácie potrebné na posúdenie splnenia podmienok, ktoré sú ustanovené v uvedenom článku.
Takéto informácie obsahujú najmä základ, z ktorého sa vypočíta príspevok, jeho jednotkovú výšku, prijímateľa alebo prijímateľov a povahu rôznych nákladov uvedených v článku 125i nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Článok 131
Rozšírenia presahujúce rámec jedného hospodárskeho roka
Ak sa rozhodne o uplatnení rozšírenia na obdobie dlhšie ako jeden hospodársky rok, členské štáty overia v súvislosti s každým hospodárskym rokom, či podmienky týkajúce sa reprezentatívnosti ustanovené v článku 125f ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sú splnené počas celého obdobia uplatňovania rozšírenia.
Ak členské štáty zistia, že podmienky už nie sú splnené, okamžite odvolajú rozšírenie s účinkom od začiatku nasledujúceho obchodného roka.
Členské štáty okamžite informujú o odvolaní Komisiu, ktorá tieto informácie zverejní spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
Článok 132
Produkty predané na strome; nákupcovia
1. V prípadoch, ak výrobcovia, ktorí nie sú členmi organizácie výrobcov, predajú svoje produkty na strome, nákupca sa na účely dosiahnutia súladu s pravidlami uvedenými v bodoch 1 písm. e), 1 písm. f) a 3 prílohy XVIa k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 považuje za výrobcu uvedeného produktu.
2. Dotknutý členský štát môže rozhodnúť, že pravidlá uvedené v prílohe XVIa k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 iné ako tie, ktoré sa uvádzajú v odseku 1, môžu byť záväzné pre nákupcov, ak títo zodpovedajú za riadenie príslušnej výroby.
HLAVA IV
OBCHOD S TRETÍMI KRAJINAMI
KAPITOLA I
Dovozné clá a systém vstupných cien
Oddiel 1
Systém vstupných cien
Článok 133
Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov
1. V tomto oddiele sa ustanovujú pravidlá uplatňovania článku 140a nariadenia (ES) č. 1234/2007.
2. Na účely tohto oddielu:
a)
„zásielka“ znamená tovar predložený na základe vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, ktoré sa vzťahuje len na tovar toho istého pôvodu a patriaceho do jedného číselného znaku KN, a
b)
„dovozca“ znamená deklarant v zmysle článku 4 ods. 18 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 (17).
Článok 134
Oznamovanie cien a množstiev dovezených výrobkov
1. Za každý výrobok a za obdobia stanovené v prílohe XVI časti A členské štáty oznámia Komisii do poludnia 12.00 hod. (bruselského času) nasledujúceho pracovného dňa za každý obchodný deň a každý pôvod:
a)
priemerné reprezentatívne ceny výrobkov dovezených z tretích krajín a predaných na reprezentatívnych dovozných trhoch uvedených v článku 135 a dôležité ceny za veľké množstvá dovezených výrobkov zaznamenané na iných trhoch, alebo v prípade, že nie sú k dispozícii žiadne ceny z reprezentatívnych trhov, dôležité ceny dovezených výrobkov zaznamenané na iných trhoch a
b)
celkové množstvá týkajúce sa cien uvedených v písmene a).
Ak sú celkové množstvá uvedené v písmene b) menšie ako jedna tona, zodpovedajúce ceny sa neoznamujú Komisii.
2. Ceny uvedené v odseku 1 písm. a) sa zaznamenajú:
a)
za každý výrobok uvedený v prílohe XVI časti A,
b)
za všetky odrody a veľkosti, ktoré sú k dispozícii, a
c)
vo fáze dovozca/veľkoobchodník, alebo vo fáze veľkoobchodník/maloobchodník, ak ceny vo fáze dovozca/veľkoobchodník nie sú k dispozícii.
Znížia sa o tieto sumy:
a)
o obchodnú maržu vo výške 15 % v predajných centrách Londýn, Miláno a Rungis a vo výške 8 % v ostatných predajných centrách a
b)
o náklady na dopravu a poistenie v rámci colného územia Únie.
V prípade nákladov na prepravu a poistenie, ktoré sa majú odpočítať podľa druhého pododseku, môžu členské štáty stanoviť štandardné sumy na odpočítanie. Takéto štandardné sumy a spôsoby ich výpočtu sa bezodkladne oznámia Komisii.
3. Ak sú ceny zaznamenané v súlade s odsekom 2 zistené vo fáze veľkoobchodník/maloobchodník, najprv sa znížia o sumu rovnú 9 %, čím sa zohľadní veľkoobchodné rozpätie, a potom o sumu rovnú 0,7245 EUR na 100 kilogramov, čím sa zohľadnia náklady na manipuláciu a trhové dane a poplatky.
4. V prípade výrobkov uvedených v prílohe XVI časti A, na ktoré sa vzťahuje osobitná obchodná norma, sa za reprezentatívne považujú:
a)
ceny výrobkov I. triedy za predpokladu, že na množstvá v uvedenej triede pripadá najmenej 50 % celkových predávaných množstiev,
b)
ceny výrobkov I. triedy a navyše, v prípade, že na výrobky v uvedenej triede pripadá menej než 50 % celkových množstiev, zistené ceny výrobkov II. triedy za množstvá umožňujúce pokryť 50 % celkových predávaných množstiev,
c)
zistené ceny výrobkov II. triedy v prípade, že výrobky I. triedy nie sú k dispozícii, pokiaľ sa neprijme rozhodnutie uplatniť na ne vyrovnávací koeficient, ak sa v dôsledku výrobných podmienok výrobkov príslušného pôvodu uvedené výrobky zvyčajne a tradične nepredávajú v I. triede v dôsledku ich kvalitatívnych charakteristík.
Vyrovnávací koeficient uvedený v prvom pododseku písm. c) sa uplatní na ceny po odpočítaní súm uvedených v odseku 2.
V prípade výrobkov uvedených v prílohe XVI časti A, na ktoré sa nevzťahuje osobitná obchodná norma, sa za reprezentatívne považujú ceny výrobkov, ktoré spĺňajú všeobecnú obchodnú normu.
Článok 135
Reprezentatívne trhy
Členské štáty informujú Komisiu o obvyklých obchodných dňoch na trhoch uvedených v prílohe XVII, ktoré sa považujú za reprezentatívne trhy.
Článok 136
Štandardné dovozné hodnoty
1. V prípade každého výrobku a období uvedených v prílohe XVI časti A Komisia určí každý pracovný deň pre každý pôvod štandardnú dovoznú hodnotu rovnajúcu sa váženému priemeru reprezentatívnych cien uvedených v článku 134, od ktorého sa odpočíta štandardná suma 5 EUR/100 kg a valorické clá.
2. Ak je pre výrobky a pre obdobia uplatňovania uvedené v prílohe XVI časti A stanovená štandardná dovozná hodnota v súlade s týmto oddielom, jednotková cena uvedená v článku 152 ods. 1 písm. a) nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (18) sa neuplatňuje. Nahradí sa štandardnou dovoznou hodnotou uvedenou v odseku 1.
3. Ak pre výrobok daného pôvodu nie je v účinnosti žiadna štandardná dovozná hodnota, uplatňuje sa priemer štandardných dovozných hodnôt platných pre uvedený výrobok.
4. Počas období uplatňovania stanovených v prílohe XVI časti A zostanú štandardné dovozné hodnoty uplatniteľné, až kým sa nezmenia. Prestanú sa však používať, ak sa Komisii počas siedmich po sebe nasledujúcich obchodných dní neoznámi žiadna priemerná reprezentatívna cena.
Ak sa v súlade s prvým pododsekom na daný výrobok neuplatňuje žiadna štandardná dovozná hodnota, štandardná dovozná hodnota uplatniteľná na uvedený výrobok sa rovná poslednej priemernej štandardnej dovoznej hodnote.
5. Odchylne od odseku 1, ak nie je možné vypočítať štandardnú dovoznú hodnotu, od prvého dňa období uplatňovania stanovených v prílohe XVI časti A nie je uplatniteľná žiadna štandardná dovozná hodnota.
6. Reprezentatívne ceny v EUR sa prevedú pomocou reprezentatívneho trhového kurzu vypočítaného pre príslušný deň.
7. Štandardné dovozné hodnoty vyjadrené v EUR Komisia zverejní spôsobom, ktorý považuje za vhodný.
Článok 137
Základ pre vstupné ceny
1. Vstupná cena, na základe ktorej sa výrobky uvedené v prílohe XVI časti A zatrieďujú do spoločného colného sadzobníka, sa podľa toho, čo si vyberie dovozca, rovná:
a)
cene FOB výrobkov v krajine ich pôvodu plus náklady na poistenie a prepravu až po hranice colného územia Únie, ak uvedená cena a uvedené náklady sú známe pri podaní vyhlásenia o prepustení výrobkov do voľného obehu. Ak sú uvedené ceny vyššie o viac ako 8 % ako štandardná hodnota uplatniteľná na dotknutý výrobok v čase podania vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, dovozca musí zložiť zábezpeku uvedenú v článku 248 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2454/93. Na tento účel je suma dovozného cla, ktorú môže byť nutné za výrobky uhradiť, sumou cla, ktorú by bol dovozca zaplatil, ak by bol príslušný výrobok zatriedený na základe príslušnej štandardnej hodnoty, alebo
b)
colnej hodnote vypočítanej v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. c) nariadenia (EHS) č. 2913/92 uplatnenej len na dotknuté dovážané výrobky. V tom prípade sa clo odpočíta v súlade s ustanoveniami článku 136 ods. 1 tohto nariadenia. V tom prípade dovozca zloží zábezpeku uvedenú v článku 248 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2454/93 rovnú výške cla, ktoré by musel zaplatiť, ak by boli výrobky zatriedené na základe štandardnej dovoznej hodnoty uplatniteľnej na príslušnú zásielku, alebo
c)
štandardnej dovoznej hodnote vypočítanej v súlade s článkom 136 tohto nariadenia.
2. Vstupná cena, na základe ktorej sa výrobky uvedené v prílohe XVI časti B zatrieďujú do spoločného colného sadzobníka, sa podľa toho, čo si vyberie dovozca, rovná:
a)
cene FOB výrobkov v krajine ich pôvodu plus náklady na poistenie a prepravu až po hranice colného územia Únie, ak uvedená cena a uvedené náklady sú známe pri podaní colného vyhlásenia. Ak colné úrady usudzujú, že sa požaduje zábezpeka podľa článku 248 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93, musí dovozca zložiť zábezpeku rovnú maximálnej výške cla uplatniteľného na dotknutý výrobok, alebo
b)
colnej hodnote vypočítanej v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. c) nariadenia (EHS) č. 2913/92 uplatnenej len na príslušné dovážané výrobky. V tom prípade sa clo odpočíta v súlade s ustanoveniami článku 136 ods. 1 tohto nariadenia. V tom prípade musí dovozca zložiť zábezpeku uvedenú v článku 248 nariadenia (EHS) č. 2454/93 rovnú maximálnej výške cla uplatniteľného na dotknutý výrobok.
3. Ak sa vstupná cena vypočíta na základe ceny FOB výrobkov v krajine pôvodu, colná hodnota sa vypočíta na základe príslušného predaja za uvedenú cenu.
Ak sa vstupná cena vypočíta v súlade s jedným z postupov ustanovených v odseku 1 písm. b) alebo c) alebo v odseku 2 písm. b), colná hodnota sa vypočíta rovnakým spôsobom ako vstupná cena.
4. Dovozca má jeden mesiac od predaja predmetných výrobkov, ale maximálne štyri mesiace odo dňa prevzatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu na to, aby dokázal, že zásielka bola predaná za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť cien uvedených v odseku 1 písm. a) alebo v odseku 2 písm. a), alebo aby určil colnú hodnotu uvedenú v odseku 1 písm. b) a v odseku 2 písm. b). Nedodržanie jednej z týchto lehôt má za následok stratu zloženej zábezpeky bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie odseku 5.
Zložená zábezpeka sa uvoľní, ak bude poskytnutý dôkaz o podmienkach predaja k spokojnosti colných úradov.
Inak zábezpeka prepadá formou zaplatenia dovozných ciel.
5. Lehotu štyroch mesiacov uvedenú v odseku 4 môžu na základe riadne odôvodnenej žiadosti dovozcu príslušné orgány členského štátu predĺžiť maximálne o tri mesiace.
6. Ak príslušné orgány pri preverovaní zistia, že požiadavky tohto článku neboli splnené, vyberú clo v súlade s článkom 220 nariadenia (EHS) č. 2913/92. Výška cla, ktoré sa má vybrať, alebo zostatok, ktorý sa má vybrať, zahŕňa úroky od dátumu prepustenia tovaru do voľného obehu až do dátumu vybratia cla. Uplatní sa úroková sadzba, ktorá je platná na operácie vymáhania podľa vnútroštátneho práva.
Oddiel 2
Dodatočné dovozné clá
Článok 138
Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov
1. Dodatočné dovozné clo uvedené v článku 141 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007, ďalej len „dodatočné clo“, sa môže uplatňovať na výrobky a počas období uvedených v prílohe XVIII za podmienok ustanovených v tomto oddiele.
2. Spúšťacie úrovne pre dodatočné clá sú uvedené v prílohe XVIII.
Článok 139
Oznamovanie objemov
1. Pre každý výrobok uvedený v prílohe XVIII a počas uvedených období členské štáty oznámia Komisii podrobnosti o objemoch prepustených do voľného obehu s použitím metódy dohľadu nad preferenčnými dovozmi ustanoveného v článku 308d nariadenia (EHS) č. 2454/93.
Takéto oznámenie sa uskutoční najneskôr do 12.00 bruselského času každú stredu za objemy prepustené do voľného obehu počas predchádzajúceho týždňa.
2. Vyhlásenia o prepustení výrobkov do voľného obehu, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel a ktoré môžu colné úrady prijať na žiadosť dovozcu bez toho, aby obsahovali určité údaje uvedené v prílohe 37 k nariadeniu (EHS) č. 2454/93, obsahujú okrem údajov uvedených v článku 254 uvedeného nariadenia údaje o čistej hmotnosti (kg) príslušných výrobkov.
Ak sa na prepustenie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel, do voľného obehu, použije postup zjednodušeného colného vyhlásenia uvedený v článku 260 nariadenia (EHS) č. 2454/93, zjednodušené colné vyhlásenia obsahujú okrem iných požiadaviek údaje o čistej hmotnosti (kg) príslušných výrobkov.
Ak sa na prepustenie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel, do voľného obehu, použije postup miestneho colného vybavenia uvedený v článku 263 nariadenia (EHS) č. 2454/93, oznámenie colným úradom podľa článku 266 ods. 1 uvedeného nariadenia obsahuje všetky potrebné údaje na identifikáciu tovaru, ako aj údaje o čistej hmotnosti (kg) príslušných výrobkov.
Článok 266 ods. 2 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2454/93 sa neuplatňuje na dovozy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel.
Článok 140
Výber dodatočného cla
1. Ak sa zistí, že v prípade jedného z výrobkov v jednom z období uvedených v prílohe XVIII množstvo prepustené do voľného obehu prekračuje príslušný spúšťací objem, Komisia vyberie dodatočné clo okrem prípadov, keď je nepravdepodobné, že by dovoz narušil trh Únie, alebo ak by účinky boli neprimerané vzhľadom na stanovený cieľ.
2. Dodatočné clo sa vyberie za množstvá prepustené do voľného obehu po dátume uplatnenia uvedeného cla za predpokladu, že:
a)
ich zatriedenie do colnej triedy ustanovené v súlade s článkom 137 si vyžiada uplatnenie najvyšších osobitných ciel uplatniteľných na dovozy z príslušného miesta pôvodu,
b)
dovoz sa uskutoční počas obdobia uplatňovania dodatočného cla.
Článok 141
Výška dodatočného cla
Dodatočné clo uložené podľa článku 140 predstavuje jednu tretinu cla uplatniteľného na daný výrobok v súlade so Spoločným colným sadzobníkom.
V prípade dovozov, na ktoré sa uplatňuje preferenčné clo spojené s valorickým clom, sa však dodatočné clo rovná jednej tretine špecifického cla na daný výrobok, pokiaľ sa uplatňuje článok 140 ods. 2.
Článok 142
Oslobodenie od dodatočného cla
1. Od dodatočného cla je oslobodený tento tovar:
a)
tovar dovezený v rámci colných kvót uvedených v prílohe 7 k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 (19) (ďalej len „kombinovaná nomenklatúra“),
b)
tovar na ceste do Únie v zmysle vymedzenia pojmu v odseku 2.
2. Tovar sa považuje za tovar na ceste do Únie, ak:
a)
opustil krajinu pôvodu pred rozhodnutím o uložení dodatočného cla a
b)
je prepravovaný pod hlavičkou prepravného dokladu platného z miesta naloženia v krajine pôvodu do miesta vyloženia v Únii, vystaveného pred uložením dodatočného cla.
3. Zainteresované strany poskytnú dôkaz k spokojnosti colných úradov o tom, že požiadavky odseku 2 boli splnené.
Colné úrady však môžu tovar považovať za tovar, ktorý opustil krajinu pôvodu pred dátumom uloženia dodatočného cla, ak sa poskytne jeden z týchto dokladov:
a)
v prípade námornej dopravy konosament preukazujúci, že sa tovar naložil pred uvedeným dátumom,
b)
v prípade železničnej dopravy nákladný list, ktorý železničné orgány krajiny pôvodu prijali pred uvedeným dátumom,
c)
v prípade cestnej dopravy prepravná zmluva (CMR) alebo iný prepravný doklad vystavený v krajine pôvodu pred uvedeným dátumom, ak sú dodržané podmienky ustanovené v dvojstranných alebo mnohostranných dohodách v súvislosti s tranzitom Únie alebo spoločným tranzitom,
d)
v prípade leteckej dopravy letecký nákladný list preukazujúci, že letecká spoločnosť prijala tovar pred uvedeným dátumom.
HLAVA V
VŠEOBECNÉ, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 143
Kontroly
Bez toho, aby boli dotknuté špecifické ustanovenia tohto nariadenia alebo iných právnych predpisov Únie, členské štáty zavedú kontroly a opatrenia, pokiaľ sú potrebné na zabezpečenie správneho uplatňovania nariadenia (ES) č. 1234/2007 a tohto nariadenia. Kontroly a opatrenia sú účinné, primerané a odradzujúce, aby poskytovali primeranú ochranu finančných záujmov Únie.
Predovšetkým zabezpečia, aby:
a)
sa mohli kontrolovať všetky kritériá oprávnenosti ustanovené v právnych predpisoch Únie alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch, respektíve vo vnútroštátnom rámci alebo národnej stratégii,
b)
príslušné orgány členského štátu zodpovedné za výkon kontrol mali dostatočný počet primerane kvalifikovaných a skúsených pracovníkov na účinný výkon kontrol a aby
c)
sa ustanovilo, že kontroly majú zabrániť neoprávnenému dvojitému financovaniu opatrení vykonávaných podľa tohto nariadenia a iných režimov Únie alebo vnútroštátnych režimov.
Článok 144
Vnútroštátne sankcie
Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek sankcie ustanovené v tomto nariadení alebo v nariadení (ES) č. 1234/2007, členské štáty ustanovia uplatňovanie sankcií na vnútroštátnej úrovni v súvislosti s nezrovnalosťami, pokiaľ ide o požiadavky ustanovené v tomto nariadení a v nariadení (ES) č. 1234/2007, ktoré sú účinné, primerané a odradzujúce, aby poskytovali primeranú ochranu finančných záujmov Únie.
Článok 145
Umelo vytvorené situácie
Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné opatrenia ustanovené v tomto nariadení alebo v nariadení (ES) č. 1234/2007, žiadna platba sa neuskutoční v prospech príjemcov, u ktorých sa zistí, že umelo vytvorili podmienky potrebné na získanie takýchto platieb s cieľom získať výhodu, ktorá je v rozpore s cieľmi príslušného režimu podpory.
Článok 146
Oznámenia
1. Členské štáty určia jeden príslušný orgán alebo subjekt zodpovedný za plnenie oznamovacích povinností, pokiaľ ide o jednu alebo viaceré uvedené témy:
a)
organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a skupiny výrobcov, ako je ustanovené v článku 97 tohto nariadenia,
b)
ceny výrobcov za ovocie a zeleninu na vnútornom trhu, ako je ustanovené v článku 98 tohto nariadenia,
c)
ceny a množstvá výrobkov dovážaných z tretích krajín a predávaných na reprezentatívnych dovozných trhoch, ako je ustanovené v článku 134 tohto nariadenia,
d)
dovozné objemy prepustené do voľného obehu, ako je ustanovené v článku 139 tohto nariadenia.
2. Členské štáty Komisii oznámia príslušný určený orgán alebo subjekt a jeho kontaktné údaje, ako aj každú zmenu týchto informácií.
Zoznam určených orgánov alebo subjektov s ich menami a adresami sa sprístupní členským štátom a verejnosti všetkými vhodnými prostriedkami pomocou informačných systémov, ktoré zaviedla Komisia, vrátane zverejnenia na internete.
3. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné ustanovenia tohto nariadenia, všetky oznámenia, ktoré členské štáty majú doručiť Komisii podľa tohto nariadenia, sa uskutočnia elektronicky v rámci informačného systému, ktorý Komisia sprístupní príslušným orgánom alebo subjektom členských štátov, a formou, ktorú Komisia spresní.
Oznámenia, ktoré sa neuskutočnia spôsobom a formou, ktoré sú uvedené v prvom pododseku, možno považovať za vôbec nerealizované, a to bez toho, aby bol dotknutý odsek 5.
4. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné ustanovenia tohto nariadenia, členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na to, aby boli schopné dodržať lehoty na odovzdávanie oznámení podľa tohto nariadenia.
5. Ak členský štát nevykoná oznámenie, ako sa požaduje podľa tohto nariadenia alebo nariadenia (ES) č. 1234/2007, alebo ak sa oznámenie javí nesprávne z hľadiska objektívnych skutočností, o ktorých Komisia vie, Komisia môže pozastaviť časť mesačných platieb alebo všetky mesačné platby uvedené v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 (20) v súvislosti so sektorom ovocia a zeleniny až do správneho vykonania oznámenia.
Článok 147
Zrejmé chyby
Akékoľvek oznámenie, požiadavka alebo žiadosť podané členskému štátu podľa tohto nariadenia alebo nariadenia (ES) č. 1234/2007 vrátane žiadosti o poskytnutie pomoci možno upraviť kedykoľvek po ich podaní v prípadoch zrejmých chýb, ktoré príslušný orgán členského štátu zistí.
Článok 148
Vyššia moc a mimoriadne okolnosti
Ak sa má podľa tohto nariadenia alebo nariadenia (ES) č. 1234/2007 uložiť sankcia alebo pokuta alebo sa má zrušiť výhoda alebo uznanie, sankcia ani pokuta sa neuloží ani zrušenie nevykoná v prípadoch vyššej moci alebo mimoriadnych okolností v zmysle článku 31 nariadenia (ES) č. 73/2009.
Prípad vyššej moci sa však oznámi príslušnému orgánu členského štátu spolu s príslušnými dôkazmi k spokojnosti tohto orgánu do desiatich pracovných dní od dátumu, ku ktorému je to príslušná osoba schopná vykonať.
Článok 149
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 1580/2007 sa zrušuje.
Článok 134 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sa však naďalej uplatňuje do 31. augusta 2011.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenia a prípadne znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe XIX.
Článok 150
Prechodné ustanovenia
1. Operačné programy, na ktoré sa vzťahujú výhody článku 203a ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007, môžu pokračovať do konca za predpokladu, že sú v súlade s pravidlami uplatniteľnými pred 1. januárom 2008.
2. Na účely článku 203a ods. 6 nariadenia (ES) č. 1234/2007, pravidlá týkajúce sa minimálnych vlastností surovín dodávaných na spracovanie a minimálnych požiadaviek na kvalitu hotových výrobkov, ktoré zostávajú uplatniteľné v súvislosti so surovinami zberanými na území členských štátov, ktoré využívajú prechodné opatrenie uvedené v predmetnom článku, okrem akýchkoľvek príslušných obchodných noriem uvedených v hlave II tohto nariadenia, sú pravidlá uvedené v nariadeniach Komisie uvedených v prílohe XX.
3. Plány na získanie uznania akceptované podľa nariadenia (ES) č. 2200/96, pri ktorých sa naďalej využívajú výhody z akceptovania v súlade s článkom 203a ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007 pre skupiny výrobcov, ktoré nie sú z členských štátov, ktoré vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004 alebo po tomto dátume ani nie sú z najvzdialenejších regiónov Únie, ako sa uvádza v článku 349 Zmluvy alebo z menších ostrovov v Egejskom mori, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1405/2006 (21), sa financujú podľa sadzieb stanovených v článku 103a ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
Plány na získanie uznania akceptované podľa nariadenia (ES) č. 2200/96, pri ktorých sa využívali výhody z článku 14 ods. 7 uvedeného nariadenia a naďalej sa využívajú výhody z akceptovania podľa článku 203a ods. 4 nariadenia (ES) č. 1234/2007, sa financujú podľa sadzieb stanovených v článku 103a ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007.
4. Členské štáty prípadne pozmenia svoje národné stratégie najneskôr do 15. septembra 2011 s cieľom:
a)
riadne zdôvodniť, aká vzdialenosť sa považuje za značnú podľa článku 50 ods. 7 písm. b),
b)
stanoviť maximálny podiel ročných výdavkov v rámci operačného programu, ktorý sa má vynaložiť na akcie súvisiace s environmentálnym obalovým hospodárstvom podľa článku 60 ods. 4 druhého pododseku.
5. Operačné programy, ktoré boli schválené pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, môžu pokračovať do konca bez toho, aby bolo dodržané maximálne percento ustanovené článkom 60 ods. 4 druhého pododseku.
Článok 151
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. júna 2011