PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 585/2012
z 26. júna 2012,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 a ktorým sa ukončuje konanie o preskúmaní pred uplynutím platnosti týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 a 4 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Predchádzajúce prešetrovania a existujúce opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Rusku. Rozhodnutím Komisie 2000/70/ES (3) bol prijatý záväzok jedného vývozcu v Rusku. Nariadením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine. Na základe nariadenia Rady (ES) č. 1322/2004 (5) sa rozhodlo, že sa už nebudú uplatňovať opatrenia platné na dovoz okrem iného z Ruska z dôvodu obozretnosti v súvislosti so správaním narušujúcim hospodársku súťaž zo strany určitých výrobcov v Únii v minulosti (pozri odôvodnenie 9 uvedeného nariadenia).
(2)
Po revíznom prešetrovaní, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 258/2005 (6) zmenila a doplnila konečné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000, zrušila možnosť oslobodenia od cla stanovenú v článku 2 uvedeného nariadenia a uložila antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovoz z Chorvátska a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovoz z Ukrajiny s výnimkou dovozu od spoločnosti Dnepropetrovsk Tube Works (ďalej len „DTW“), na ktorú sa vzťahovalo antidumpingové clo vo výške 51,9 %.
(3)
Komisia rozhodnutím 2005/133/ES (7) čiastočne pozastavila konečné opatrenia týkajúce sa Chorvátska a Ukrajiny na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 18. februára 2005. Čiastočné pozastavenie sa nariadením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) predĺžilo o ďalšie jednoročné obdobie.
(4)
Nariadením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine, zrušila nariadenia (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila predbežné preskúmanie a preskúmanie pred uplynutím platnosti antidumpingových ciel na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Rusku a ukončila predbežné preskúmania antidumpingových ciel na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine (ďalej len „posledné prešetrovanie“).
(5)
Platnými opatreniami sú preto opatrenia stanovené v nariadení (ES) č. 954/2006, t. j. 29,8 % na dovoz z Chorvátska, 35,8 % na dovoz z Ruska, s výnimkou akciovej spoločnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciovej spoločnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, s výnimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokiaľ ide o spoločnosti CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), treba pripomenúť, že ich názvy sa vo februári 2007 zmenili na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Spoločnosť CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následne prestala existovať ako právny subjekt a všetky jej majetkové a ostatné práva a záväzky prevzala spoločnosť LLC Interpipe Niko Tube, ktorá bola založená v decembri 2007.
(7)
V súlade s článkom 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa na základe rozsudku ESD z 12. februára 2012 (11) prepočítala antidumpingová colná sadzba pre skupinu Interpipe. Clo, ktoré v súčasnosti pre túto skupinu platí, je vo výške 17,7 %, ako sa stanovuje v nariadení Rady (EÚ) č. 540/2012 (12), ktorým sa vykonáva tento rozsudok ESD.
1.2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(8)
Komisia 28. júna 2011 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie začatie preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) (13) antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(9)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú 29. marca 2011 podal Obranný výbor priemyslu bezšvových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov v Únii, ktorých výroba predstavuje podstatnú časť, v tomto prípade viac než 50 %, celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(10)
Okrem vyššie uvedeného preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia súčasne začala dve čiastočné preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom na Ukrajine a v Rusku (14). O tieto čiastočné preskúmania požiadala jedna skupina vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine, skupina Interpipe, a jedna skupina vyvážajúcich výrobcov v Rusku, skupina TMK. Obidve preskúmania sú rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu iba v súvislosti s príslušnými žiadateľmi.
1.3. Prešetrovanie
(11)
Komisia oficiálne upovedomila vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, známych používateľov, zástupcov vyvážajúcich krajín, žiadateľa a výrobcov v Únii uvedených v žiadosti o začatie preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(12)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine, výrobcov a dovozcov v Únii zapojených do prešetrovania sa v oznámení o začatí preskúmania pôvodne počítalo s vytvorením vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, uvedené strany boli požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia konania a aby Komisii poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
Vzhľadom na skutočnosť, že iba jeden vyvážajúci výrobca v Rusku a jeden vyvážajúci výrobca na Ukrajine poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania a vyjadrili ochotu ďalej spolupracovať s Komisiou, bolo rozhodnuté o nepoužití vzorky v prípade vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine, ale o zaslaní dotazníka týmto výrobcom. Následne sa vyvážajúci výrobca v Rusku, ktorý poskytol informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania, rozhodol, že nebude ďalej spolupracovať a nevyplnil dotazník určený pre vyvážajúceho výrobcu v Rusku.
(14)
Devätnásť výrobcov v Únii poskytlo informácie požadované na účely výberu vzorky a vyjadrilo ochotu spolupracovať s Komisiou. Na základe informácií od výrobcov v Únii Komisia pred začatím konania predbežne vybrala vzorku štyroch výrobcov, ktorí sa považovali za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie z hľadiska objemu výroby a predaja podobného výrobku v Únii. Po tom, ako Komisia dostala pripomienky týkajúce sa vhodnosti tohto výberu v lehote 15 dní od začatia konania, nahradila jedného predbežne vybraného výrobcu iným výrobcom.
(15)
Štyria dovozcovia poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania a vyjadrili ochotu spolupracovať s Komisiou. Komisia sa preto rozhodla nepoužiť výber vzorky a namiesto toho zaslať dotazník týmto dovozcom.
(16)
Dotazníky boli preto zaslané štyrom výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, štyrom dovozcom a všetkým vyvážajúcim výrobcom v troch príslušných krajinách, ktorí sa prihlásili.
(17)
Žiadny z vyvážajúcich výrobcov v Rusku nepredložil vyplnený dotazník. Preto sa dospelo k záveru, že počas prešetrovania nespolupracoval žiadny vyvážajúci výrobca v Rusku.
(18)
Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine predložila vyplnený dotazník.
(19)
Jeden vyvážajúci výrobca v Chorvátsku predložil vyplnený dotazník.
(20)
Vyplnené dotazníky ďalej zaslali štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, traja dovozcovia a jeden používateľ.
(21)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a následnej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko a jej prepojená spoločnosť TGS UK, Aberdeen, Spojené kráľovstvo,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko a jej prepojená spoločnosť Almesa, Barcelona, Španielsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobca v Chorvátsku:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Vyvážajúci výrobca na Ukrajine:
-
skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jej prepojené spoločnostind LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe SA, Lugano, Švajčiarsko).
d)
Dovozcovia/používatelia:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Taliansko,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Taliansko.
(22)
Prešetrovanie v súvislosti s pokračovaním alebo opakovaným výskytom dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(23)
Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok v poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. určité bezšvové rúry a rúrky zo železa alebo z ocele (ďalej len „BRR“), ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) (15) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradené do číselných znakov KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Príslušný výrobok má široké využitie, ako je preprava plynu kvapalín, stavebné zariadenia na stohovanie, mechanické využitie, plynové potrubia, kotlové rúry a aj ako rúry a rúrky používané na vŕtanie, vrstvenie a odvádzanie potrubím v ropnom priemysle (tzv. OCTG - oil and country tubular goods).
(25)
BRR sa používateľom dodávajú v rôznych formách. Môžu byť napríklad galvanizované, opatrené závitom, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, s rozličnými prierezmi, rezané alebo nerezané na určitú veľkosť. Pre rúry neexistujú žiadne všeobecné štandardné veľkosti, čo vysvetľuje skutočnosť, že väčšina BRR sa vyrába podľa objednávok zákazníkov. BRR sa bežne spájajú zváraním. V mimoriadnych prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci zostávajú zvárateľnými. Prešetrovaním sa dokázalo, že všetky BRR majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie.
2.2. Podobný výrobok
(26)
Ako bolo stanovené v predchádzajúcom prešetrovaní, ako aj v poslednom prešetrovaní, toto prešetrovanie týkajúce sa preskúmania pred uplynutím platnosti potvrdilo, že výrobok vyvážaný do Únie z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny, vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
(27)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmala pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu po možnom uplynutí platnosti platných opatrení.
3.1. Úvodné poznámky
(28)
Celkový objem dovozu BRR z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny evidovaný Eurostatom dosiahol počas ORP 42 723 ton, čo predstavuje 2,5 % podiel na trhu Únie.
(29)
V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa vždy, ak sa okolnosti nezmenili alebo ak boli k dispozícii informácie, použila rovnaká metodika ako v poslednom prešetrovaní. V prípade nespolupráce, ako to bolo v prípade Ruska, sa museli použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Pokiaľ ide o Chorvátsko a Ukrajinu, použili sa informácie, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, ako aj verejne dostupné informácie.
3.2. Dumping pri dovoze počas ORP
3.2.1. Všeobecná metodika
(30)
Na všetkých spolupracujúcich výrobcov v Chorvátsku a na Ukrajine sa uplatnila ďalej uvedená všeobecná metodika. Preto sa v prezentácií zistení o dumpingu pre každú z príslušných krajín opisuje len to, čo je pre jednotlivé vyvážajúce krajiny špecifické. Čo sa týka Ruska, vzhľadom na to, že žiadny z existujúcich ruských vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, pri celkovej analýze vrátane výpočtu dumpingu sa podľa článku 18 základného nariadenia vychádzalo z najvhodnejších dostupných skutočností.
3.2.2. Normálna hodnota
(31)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najskôr v prípade každého spolupracujúceho výrobcu preskúmalo, či bol celkový objem jeho domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom jeho predaja na vývoz do Únie, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie.
(32)
V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas ORP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(33)
Potom sa preskúmalo, či domáci predaj každého druhu výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného druhu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(34)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(35)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas ORP.
(36)
V prípadoch, keď nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku a v prípade druhov výrobkov, pri ktorých bol domáci predaj nepostačujúci, sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(37)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom alebo na dostupných skutočnostiach.
3.2.3. Vývozná cena
(38)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
3.2.4. Porovnanie
(39)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zo spolupracujúcej skupiny sa porovnali na základe cien zo závodu. Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
3.2.5. Dumpingové rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(40)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu výrobku na základe cien zo závodu pre každú spolupracujúcu spoločnosť.
3.3. Chorvátsko
(41)
Počas ORP celkový objem dovozu BRR zo spoločnosti CMC Sisak, ktorá je jediným vyvážajúcim výrobcom BRR v Chorvátsku, predstavoval menej ako 1 % celkovej spotreby v Únii.
3.3.1. Normálna hodnota
(42)
Na základe prešetrovania sa preukázalo, že zatiaľ čo domáci predaj príslušného výrobku bol reprezentatívny v súlade s odôvodneniami 30 a 31, pri bežnom obchodovaní nebol realizovaný žiadny predaj. Normálna hodnota pre spolupracujúceho výrobcu sa preto stanovila podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
(43)
V dôsledku toho sa normálna hodnota stanovila na základe výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítala primeraná výška zisku a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, pričom sa vychádzalo z dostupných údajov.
3.3.2. Vývozná cena
(44)
Spolupracujúci výrobca vyvážal príslušný výrobok buď priamo, alebo prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto stanovili podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných prvému nezávislému zákazníkovi v Únii.
3.3.3. Porovnanie
(45)
Porovnanie medzi stanovenou normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(46)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania na rovnakej úrovni obchodu sa riadne zohľadnili rozdiely, ktoré mali podľa zistení vplyv na porovnateľnosť cien. Vykonali sa preto úpravy podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ išlo o dopravné náklady, zľavy a rabaty, provízie a náklady na úvery.
3.3.4. Dumpingové rozpätie
(47)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania váženého priemeru stanovenej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie. Toto porovnanie preukázalo existenciu značného dumpingu počas ORP na úrovni viac ako 60 %.
3.4. Rusko
(48)
Celkový objem dovozu BRR z Ruska evidovaný Eurostatom dosiahol počas ORP 10 785 ton, čo predstavuje približne 1 % z podielu na trhu Únie.
3.4.1. Normálna hodnota
(49)
Ako sa uvádza vyššie, keďže žiadny z vyvážajúcich výrobcov v Rusku nespolupracoval, pri stanovení toho, či počas ORP existoval dumping alebo nie, sa muselo vychádzať z dostupných údajov. Podľa článku 18 základného nariadenia a pri absencii údajov z dotazníka sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov zo žiadosti o preskúmanie a z odborných periodických publikácií Metal Expert z oblasti najzákladnejšej kvality bezšvových rúrok vyrobených úpravou za tepla.
(50)
Pokiaľ ide o ceny plynu v Rusku, zistilo sa, že pri uložení opatrení v rámci posledného prešetrovania sa musela vykonať úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia (16). V rámci súčasného prešetrovania sa však normálna hodnota stanovila bez toho, aby sa zvážilo, či je potrebná úprava nákladov na plyn, ktoré musia znášať ruskí vyvážajúci výrobcovia, v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Bolo to tak preto, lebo, ako sa uvádza v odôvodnení 53, už použitie samotných neupravených výrobných nákladov jasne poukazuje na to, že počas ORP dochádzalo k dumpingu. V dôsledku toho a vzhľadom na skutočnosť, že cieľom preskúmania pred uplynutím platnosti je určiť, či je pravdepodobné pokračovanie dumpingu alebo jeho opakovaný výskyt v prípade zrušenia opatrení, aby bolo možné rozhodnúť, či by sa mali v súčasnosti uplatniteľné opatrenia zachovať alebo zrušiť, nepovažovalo sa za nevyhnutné preskúmať, či úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola v tomto prípade oprávnená.
3.4.2. Vývozná cena
(51)
Priemerná vývozná ceny sa vypočítala na základe hodnoty CIF evidovanej Eurostatom pre zodpovedajúce druhy bezšvových rúrok vyrobených úpravou za tepla.
3.4.3. Porovnanie
(52)
Keďže neexistujú overené údaje z dotazníka, na porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa použili údaje uvedené v žiadosti v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
3.4.4. Dumpingové rozpätie
(53)
V súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania vypočítanej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie podľa druhu výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu vo výške 38,4 %, ktorý je vyšší ako dumpingové rozpätie 35,8 % zistené v rámci posledného prešetrovania.
3.5. Ukrajina
(54)
Z troch známych vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine spolupracovala v tomto revíznom prešetrovaní s Komisiou iba jedna skupina, a to skupina Interpipe. Tento vyvážajúci výrobca predstavoval približne 70 % celkovej výroby BRR na Ukrajine a viac ako 80 % celkového vývozu BRR z Ukrajiny do Únie. Počas ORP predstavoval podiel vývozu z Ukrajiny do Únie vo vzťahu k spotrebe v Únii menej ako 2 %.
3.5.1. Normálna hodnota
(55)
Na základe prešetrovania sa zistilo, že domáci predaj podobného výrobku bol reprezentatívny v súlade s vyššie uvedenými odôvodneniami 31 až 33. Normálna hodnota sa preto stanovila v súlade s vyššie uvedenými odôvodneniami 34 až 37.
(56)
Pokiaľ ide o ceny energií na Ukrajine, zistilo sa, že pri uložení opatrení v rámci posledného prešetrovania sa musela vykonať úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia (17). V rámci súčasného prešetrovania sa však normálna hodnota stanovila bez toho, aby sa zvážilo, či je v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia potrebná úprava nákladov na energie, ktoré musia znášať ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia. Dôvodom bolo, ako sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 61, že už použitie samotných neupravených výrobných nákladov jasne poukazuje na to, že počas ORP dochádzalo k dumpingu. V dôsledku toho a vzhľadom na skutočnosť, že cieľom preskúmania pred uplynutím platnosti je určiť, či je pravdepodobné pokračovanie dumpingu alebo jeho opakovaný výskyt v prípade, že by sa zrušili opatrenia, aby sa mohlo stanoviť, či by sa mali v súčasnosti uplatniteľné opatrenia zachovať alebo zrušiť, nepovažovalo sa za nevyhnutné preskúmať, či úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola v tomto prípade oprávnená.
3.5.2. Vývozná cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážala príslušný výrobok prostredníctvom svojej prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto stanovili v súlade s odôvodnením 38.
3.5.3. Porovnanie
(58)
Normálna hodnota a vývozná cena skupiny Interpipe sa porovnali v súlade s odôvodnením 39. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.
3.5.4. Dumpingové rozpätie
(59)
Dumpingové rozpätie sa vypočítalo v súlade s odôvodnením 40.
(60)
Rovnako ako v poslednom prešetrovaní a v súlade so štandardnou praxou inštitúcií sa vypočítalo jedno dumpingové rozpätie pre celú skupinu. V metóde použitej na tento výpočet sa pred určením váženej priemernej miery dumpingu pre skupinu ako celok najprv vypočítala výška dumpingu pre každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metóda sa líšila od metódy použitej v poslednom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dumpingu uskutočnil s využitím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa výroby, ziskovosti a predaja v Únii. Zmena okolností, ktorou sa odôvodňuje táto zmena v metóde, nastala v dôsledku zmeny v podnikovej štruktúre skupiny, ktorá umožňuje identifikáciu výrobcu v skupine, pokiaľ ide o predaj a výrobu.
(61)
Porovnaním sa zistila existencia dumpingu na úrovni viac ako 10 % u spolupracujúcej skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí v ORP vyvážali do Únie.
4. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU
4.1. Úvodné poznámky
(62)
Z uvedených úvah vyplýva, že počas ORP dumping naďalej pretrvával. Preto sa v nasledujúcej časti skúma pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení.
4.1.1. Chorvátsko
(63)
Ako sa uvádza v odôvodnení 46, zistilo sa, že počas ORP existovalo významné dumpingové rozpätie. Vlastník vyvážajúceho výrobcu sa následne rozhodol zbaviť sa spoločnosti a v dôsledku toho prestal vyvážajúci výrobca na jeseň 2011 prijímať nové objednávky a do konca roku 2011 ukončil celú výrobu BRR. Od roku 2012 sa preto nikde v Chorvátsku nevyrábajú BRR a ich vývoz bol v období po ORP obmedzený na veľmi malé množstvá.
(64)
Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosť, ktorá vyrába na objednávku, nemá žiadne významné zásoby. Vzhľadom na rozmanitú škálu rúr a na vysoké náklady skutočne nemožno držaním veľkých zásob získať žiadne hospodárske výhody.
(65)
Na základe uvedených úvah a so zreteľom na to, že proces predaja spoločnosti stále prebieha, je pokračovanie dumpingu v súvislosti s BRR s pôvodom v Chorvátsku z krátkodobého až strednodobého hľadiska veľmi nepravdepodobný.
4.1.2. Rusko
4.1.2.1. Úvodné poznámky
(66)
Okrem analýzy existencie dumpingu v ORP sa prešetrovala aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
(67)
V uvedenej súvislosti boli analyzované tieto aspekty: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobná a nevyužitá kapacita v Rusku, atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách.
4.1.2.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatrení v júni 2006 a po ich prehodnotení v auguste 2008 nariadením Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný ako dovoz s pôvodom v Rusku sa neustále znižoval a zostal na nízkej úrovni až do konca ORP.
(69)
V tom istom období sa ceny dumpingového dovozu z Ruska udržiavali na relatívne nízkej úrovni.
4.1.2.3. Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku
(70)
Pokiaľ ide o celkovú výrobnú kapacitu BRR v Rusku a keďže neexistujú overené údaje, z rôznych verejne dostupných informačných zdrojov vyplýva, že výrobná kapacita do veľkej miery prekračuje dopyt na domácom trhu.
(71)
Napriek tomu, že ruský podiel na trhu v Únii nie je výrazne vyšší ako 1 %, odhadovaná ruská inštalovaná kapacita predstavuje takmer 4 milióny ton ročne. Ruské výrobné odvetvie využíva iba približne 70 % svojej výrobnej kapacity. Po odpočítaní známej domácej spotreby a objemu vývozu na iné trhy súčasná nevyužitá kapacita presahuje podľa ruskej vývoznej štatistiky 1 milión ton ročne, čo zodpovedá takmer 65 % spotreby v Únii. Napriek tejto súčasnej nadbytočnej kapacite a na základe informácií, ktoré poskytol navrhovateľ a ktoré neboli zainteresovanými stranami spochybnené, ruská kapacita sa podľa všetkého môže v nadchádzajúcich rokoch ešte zvýšiť. Jeden vyvážajúci výrobca v Rusku uviedol, že pracuje s vyššou výrobnou kapacitou a nemá v úmysle v blízkej budúcnosti rozširovať ju. Tento vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že podľa spoľahlivej publikácie o trhu je miera využívania výrobných kapacít pre BRR v ruskom výrobnom odvetví „vysoká“ a že objem výroby príslušného výrobku v Rusku je v súlade s domácou spotrebou. Informácie, ktoré poskytla spoločnosť, však neboli dostupné v dokumentácii, pretože spoločnosť sa rozhodla, že nebude spolupracovať, a ani nebolo možné ich overiť. Okrem toho výraz „vysoká“ nebol v publikácii kvantifikovaný a v tejto súvislosti nebolo možné vyvodiť závery. Komentáre týkajúce sa úrovní výroby a spotreby príslušného výrobku v Rusku preto nemali spochybňujúci vplyv na existenciu významnej nevyužitej kapacity v Rusku. Treba uviesť, že odhadovaná inštalovaná kapacita na úrovni takmer 4 miliónov ton ročne nebola spochybnená po oznámení zistení prešetrovania všetkým zainteresovaným stranám.
4.1.2.4. Atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách
(72)
Ako už bolo uvedené, na ruskom trhu existuje výrazný prebytok výrobnej kapacity, čo môže viesť k silnej a prirodzenej potrebe hľadania alternatívnych trhov, ktoré by tento prebytok výrobnej kapacity pohltili.
(73)
Trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete a neustále sa rozširuje. Z informácií zhromaždených v priebehu prešetrovania je zrejmé aj to, že ruské spoločnosti prejavili veľký záujem posilniť svoju prítomnosť na jednom z najväčších trhov na svete a udržať si významný podiel na trhu Únie. Jeden vyvážajúci výrobca v Rusku tvrdil, základom pre zistenia týkajúce sa existencie dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a ujmy mali byť predložené informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania, a nie zistenia založené na najvhodnejších dostupných údajoch. Keď sa však tento vyvážajúci výrobca v Rusku rozhodol ďalej nespolupracovať, uviedol, že v dôsledku vnútornej reštrukturalizácie by sa vyplnený dotazník, ktorý by zahŕňal informácie predložené po začatí konania, nemohol v prípade tohto výrobcu použiť na určenie toho, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu alebo či sa okolnosti zmenili v takej miere, ktorá by odôvodňovala prehodnotenie úrovne opatrení. Preto sa dospelo k záveru, že tieto informácie sa nemôžu použiť.
4.1.2.5. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(74)
Na základe opísaných zistení je možné skonštatovať, že sa aj naďalej realizuje dovoz z Ruska za dumpingové ceny a že existuje vysoká pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu budúcu nevyužitú kapacitu v Rusku, ako aj na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete s atraktívnou cenovou úrovňou, možno konštatovať, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, ruskí vývozcovia by podľa všetkého naďalej zvyšovali objem svojho vývozu do Únie za dumpingové ceny.
4.1.3. Ukrajina
4.1.3.1. Úvodné poznámky
(75)
Po preskúmaní existencie dumpingu počas ORP (odôvodnenia 54 až 61) sa skúmala aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
(76)
V tejto súvislosti sa analyzovali tieto aspekty: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobná a nevyužitá kapacita na Ukrajine a atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách.
4.1.3.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatrení v júni 2006 sa dovoz Ukrajiny významne znížil a zostal na dosť nízkej úrovni s podielom na trhu Únie menším ako 2 %. V tom istom období sa ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny udržiavali na relatívne nízkej úrovni. Okrem toho sa zistilo, že priemerné predajné ceny na iné vývozné trhy ako Únia, kde sa neuplatňujú žiadne antidumpingové clá, sú na podobnej alebo dokonca nižšej úrovni ako predajné ceny do Únie.
4.1.3.3. Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita na Ukrajine
(78)
Na základe verejne dostupných informácií existujú traja hlavní ukrajinskí výrobcovia BRR s celkovou odhadovanou výrobnou kapacitou približne 1,5 milióna tony ročne, čo zodpovedá takmer celkovej spotrebe v Únii.
(79)
Napriek tomu, že podiel Ukrajiny na trhu Únie je o niečo nižší ako 2 %, odhadovaná nevyužitá kapacita na Ukrajine je 50 % alebo 750 000 ton ročne, čo zodpovedá takmer polovici spotreby v Únii.
4.1.3.4. Atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách
(80)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že všetci traja ukrajinskí výrobcovia BRR vyvážajú príslušný výrobok do Únie. Na základe prešetrovania sa ďalej ukázalo, že spolupracujúca strana uskutočňuje vývoz do Únie za dumpingové ceny. Z verejne dostupných informácií ďalej vyplýva, že ostatní hlavní ukrajinskí výrobcovia vyvážajú BRR do Únie za nižšie ceny ako sú ceny spolupracujúcej spoločnosti.
4.1.3.5. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(81)
Vzhľadom na to, že dovoz z Ukrajiny sa stále uskutočňuje za dumpingové ceny a že predaj na vývoz na vývozné trhy iné ako Európska únia sa uskutočňuje za ceny podobné alebo dokonca nižšie ako sú ceny v Únii, a vzhľadom na významnú nevyužitú kapacitu na Ukrajine a na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, možno konštatovať, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, ukrajinskí vývozcovia by podľa všetkého naďalej zvyšovali objem svojho vývozu do Únie za dumpingové ceny.
4.2. Záver
(82)
Vzhľadom na uvedené úvahy sa dospelo k záveru, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, existuje značné a reálne riziko pokračovania dumpingu, pokiaľ ide o BRR s pôvodom na Ukrajine a v Rusku. Na druhej strane osobitné okolnosti, ktorých existencia sa zistila v súvislosti s Chorvátskom, viedli k záveru, že v tomto prípade neexistuje riziko pokračovania dumpingu, pokiaľ by uplynula platnosť existujúcich antidumpingových opatrení v súvislosti s dovozom BRR s pôvodom v Chorvátsku.
5. VÝROBA V ÚNII A VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(83)
BRR vyrába v rámci Únie okolo 19 výrobcov/skupín výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(84)
Ako je uvedené v odôvodnení 14, vzorka pozostávajúca zo štyroch výrobcov/skupín výrobcov bola vybraná z týchto 19 výrobcov v Únii, ktorí predložili požadované informácie:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Nemecko,
-
Huta Batory, Poľsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španielsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Nemecko,
-
Rurexpol SP. z o.o., Poľsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francúzsko,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko,
-
V & M, Francúzsko,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakúsko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Treba uviesť, že štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky predstavovali 30 % celkovej výroby v Únii počas ORP a 35 % celkového predaja na trhu Únie, zatiaľ čo uvedených 19 výrobcov v Únii predstavovalo 100 % celkovej výroby Únie počas ORP, čo sa považuje za reprezentatívnu vzorku celkovej výroby v Únii.
6. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
6.1. Spotreba na trhu Únie
(86)
Spotreba Únie sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov Eurostatu o dovoze do EÚ.
(87)
Na základe týchto údajov sa zistilo, že v období medzi rokom 2008 a ORP spotreba v Únii klesla o 34 % z 2 597 110 ton na 1 724 743 ton. Spotreba bola v roku 2008 veľmi vysoká, čo by mohla vysvetľovať skutočnosť, že vysoké ceny ropy a plynu v roku 2008 podnietili nárast investícií v týchto odvetviach, čo malo za následok zvýšenie dopytu. Zníženie sa plne prejavilo v roku 2009, keď sa spotreba znížila takmer o 50 %. Po roku 2009 sa spotreba opäť začala zvyšovať a tento trend pokračoval až do ORP.
2008
2009
2010
ORP
Spotreba v Únii (v tonách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Dovoz z príslušných krajín
6.2.1. Kumulácia
(88)
V predchádzajúcich prešetrovaniach bol dovoz BRR s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine posudzovaný kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Skúmalo sa, či je kumulatívne posudzovanie vhodné aj pre súčasné prešetrovanie.
(89)
V tomto ohľade sa zistilo, že rozpätie dumpingu stanovené v súvislosti s dovozom z každej krajiny bolo vyššie ako minimálna úroveň. Pokiaľ ide o množstvá, uskutočnila sa výhľadová analýza pravdepodobných objemov vývozu v prípade každej krajiny, ak by sa zrušili opatrenia. Zistilo sa, že je pravdepodobné, že dovoz z Ruska a Ukrajiny by sa na rozdiel od dovozu z Chorvátska zvýšil na úrovne výrazne presahujúce úrovne dosiahnuté v ORP a určite by presiahol prah zanedbateľnosti, ak by sa opatrenia zrušili. Pokiaľ ide o Chorvátsko, zistilo sa, že dovoz do Únie bol v posudzovanom období zanedbateľný a výroba sa po ORP dokonca úplne skončila. Nie je preto pravdepodobné, že táto situácia sa v krátkodobom horizonte zmení.
(90)
Vzhľadom na skutočnosť, že objem dumpingového dovozu z Chorvátska bol počas ORP zanedbateľný a že nie je pravdepodobné, že sa zvýši, z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 88 sa usúdilo, že kritéria stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia neboli splnené, pokiaľ ide o dovoz z Chorvátska.
(91)
Pokiaľ ide o dovoz z týchto troch príslušných krajín, prešetrovaním sa zistilo, že dovážané BRR z týchto krajín mali rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti. Okrem toho boli rôzne druhy dovážaných BRR zameniteľné s druhmi vyrábanými v Únii a boli predávané v Únii počas rovnakého obdobia. Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že dovážané BRR s pôvodom v príslušných krajinách konkurovali BRR vyrábaným v Únii.
(92)
Na základe uvedeného sa preto usúdilo, že kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli, pokiaľ ide o Rusko a Ukrajinu, splnené. Dovoz z týchto dvoch krajín bol preto preskúmaný kumulatívne. Keďže v prípade Chorvátska neboli splnené kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, a najmä podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami, dovoz s pôvodom v tejto krajine bol preskúmaný individuálne.
6.3. Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu
(93)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a na Ukrajine znížil počas posudzovaného obdobia o 47 %. Presnejšie, najväčší pokles sa zaznamenal v roku 2009 a odvtedy sa dovoz mierne znížil zo 40 611 na 38 108 ton. Toto všetko treba zohľadniť na pozadí klesajúcej spotreby.
(94)
Podiel ruského a ukrajinského dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokiaľ ide o vážené priemerné ceny dovozu BRR, v roku 2009 poklesli o 15 percentuálnych bodov a neskôr opäť stúpli, aby v ORP dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2008. Tento pokles a následný nárast zhruba kopírovali trendy v oblasti nákladov na suroviny.
2008
2009
2010
ORP
Dovoz (v tonách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podiel na trhu (v %)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Cenové podhodnotenie
(96)
Vzhľadom na to, že ruskí vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, cenové podhodnotenie, pokiaľ ide o dovoz z Ruska, sa muselo stanoviť na základe dovoznej štatistiky podľa číselných znakov KN pomocou informácií zozbieraných na základe článku 14 ods. 6 základného nariadenia. Cenové podhodnotenie v súvislosti s dovozom z Ukrajiny sa stanovilo pomocou dovozných cien spolupracujúceho ukrajinského vyvážajúceho výrobcu bez antidumpingového cla. Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli ceny pre nezávislých zákazníkov upravené v prípade potreby na úroveň cien zo závodu. V ORP sa rozpätie podhodnotenia v prípade dovozu BRR s pôvodom v Rusku a na Ukrajine pohybovalo bez antidumpingového cla v rozmedzí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4. Dovoz z Chorvátska
6.4.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Chorvátska
(97)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Chorvátsku počas posudzovaného obdobia zvýšil o 133 %. V roku 2008 sa dovoz uskutočnil vo veľmi malom množstve, následne sa do roku 2010 zvyšoval a v ORP sa opäť mierne znížil. Celkovo zostala úroveň dovozu z Chorvátska počas celého posudzovaného obdobia veľmi nízka.
(98)
Podiel chorvátskeho dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia plynule znížili o 23 %.
2008
2009
2010
ORP
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podiel na trhu (v %)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2. Cenové podhodnotenie
(100)
Cenové podhodnotenie sa stanovilo pomocou vývozných cien spolupracujúceho chorvátskeho výrobcu bez antidumpingového cla a zistilo sa, že je na úrovni 29,3 %. Vzhľadom na neexistenciu žiadneho ďalšieho vyvážajúceho výrobcu v Chorvátsku je tento záver platný aj pre krajinu ako celok.
6.5. Ďalšia krajina, ktorej sa týkajú antidumpingové opatrenia
(101)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu BRR s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), ako je vymedzené v článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) Rady č. 926/2009 (19), znížil počas posudzovaného obdobia o 80 %.
(102)
Podiel čínskeho dovozu na trhu sa znížil z 20,5 % v roku 2008 na 3,1 % v ORP.
7. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(103)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
7.1. Úvodné poznámky
(104)
Vzhľadom na skutočnosť, že bol použitý výber vzorky, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, ujma bola posudzovaná na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, ako je vymedzené v odôvodnení 57, aj na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(105)
Tam, kde sa využíva výber vzorky, sa v súlade so zavedenou praxou určité ukazovatele ujmy (výroba, kapacita, produktivita, odbyt, podiel na trhu, rast a zamestnanosť) analyzujú za výrobné odvetvie Únie ako celok, kým ukazovatele ujmy, ktoré sa týkajú výsledkov jednotlivých podnikov, t. j. ceny, výrobné náklady, ziskovosť, mzdy, investície, návratnosť investícií, peňažné toky, schopnosť obstarať kapitál, sa skúmajú na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
7.2. Údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa v období od roku 2008 do ORP znížila o 16 %, t. j. z 3 479 266 ton na 2 917 325 ton. Objem výroby v roku 2009 značne poklesol o 43 % v dôsledku celosvetového hospodárskeho poklesu. Súčasne so zlepšovaním situácie v oblasti dopytu došlo v roku 2010 a v ORP k oživeniu výroby a medzi rokom 2009 a ORP sa výroba zvýšila o 27 %, ale nedosiahla už úroveň z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend ako spotreba, ale v dôsledku dopytu na trhoch mimo EÚ sa znížil menej ako spotreba na trhu Únie.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Objem výroby (v tonách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(107)
Výrobná kapacita zostávala počas posudzovaného obdobia stabilná. Keďže výroba sa znížila o 16 %, výsledné využitie kapacity sa znížilo z 80 % v roku 2008 na 67 % počas ORP. Najväčšie zníženie sa však zaznamenalo v roku 2009 - z 80 % na 45 % v dôsledku zníženia objemu výroby. V roku 2010 a v ORP využitie kapacity plynulo rástlo.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Využitie kapacity
80 %
45 %
62 %
67 %
Index
100
56
77
83
c) Zásoby
(108)
Pokiaľ ide o zásoby, veľká väčšina výroby sa realizuje na objednávku. Preto napriek tomu, že stav zásob výrobcov zaradených do vzorky sa v roku 2009 výrazne znížil, ale s miernymi výkyvmi od roku 2010 do ORP sa zvyšoval takmer na úroveň roku 2008, má sa za to, že v tomto prípade nebol stav zásob relevantným ukazovateľom ujmy.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem predaja
(109)
Predaj uskutočnený výrobným odvetvím Únie na trhu Únie v období od roku 2008 do ORP klesol o 21 %. Po poklese o 42 % v roku 2009 sa objem predaja do ORP opätovne zvýšil o 21 percentuálnych bodov. Tento vývoj je v súlade s vývojom spotreby na trhu Únie, ktorá sa v období od roku 2009 znížila o 48 % v dôsledku hospodárskeho poklesu a následne sa začala opäť zvyšovať.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Predaj neprepojeným stranám v Únii (v tonách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podiel na trhu
(110)
Výrobné odvetvie Únie postupne dokázalo zvýšiť svoj podiel na trhu v období od roku 2008 do ORP. Toto zvýšenie bolo spôsobené najmä tým, že od roku 2009 sa uplatňujú antidumpingové opatrenia proti dovozu z ČĽR. Nižšie uvedený podiel na trhu je podielom z celkového predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným aj prepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreným ako percento spotreby v Únii.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Podiel na trhu
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
f) Rast
(111)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie v období od roku 2008 do ORP, keď sa spotreba Únie znížila o 34 %, znížil iba o 21 %. Výrobné odvetvie Únie teda získalo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z Ruska a Ukrajiny stratil počas rovnakého obdobia 0,6 % podielu.
g) Zamestnanosť
(112)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2008 do ORP znížila o 8 %. Znižovanie sa začalo v roku 2009, pokračovalo v roku 2010, v ORP sa však zamestnanosť opätovne zvýšila o 11 % v porovnaní v rokom 2010. To svedčí o tom, že výrobné odvetvie Únie sa dokázalo prispôsobiť novej situácii na trhu.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Zamestnanosť
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia na ekvivalent plného pracovného úväzku (full-time equivalent, FTE) využitá za rok bola počas posudzovaného obdobia nestála.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Rozsah dumpingového rozpätia
(114)
Pokiaľ ide o účinky rozsahu skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie, tieto účinky sa vzhľadom na objem dovozu z príslušných krajín nemôžu považovať za zanedbateľné.
7.3. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky
a) Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(115)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie v období od roku 2008 do ORP klesli o 13 %. V roku 2009 sa ceny mierne zvýšili a následne v roku 2010 klesli o 17 %. V ORP sa ceny v porovnaní s rokom 2010 mierne zvýšili. Tento vývoj cien súvisí so skutočnosťou, že rok 2008 bol rokom s veľmi vysokým dopytom a vysokými cenami surovín, čo malo za následok vyššie predajné ceny. Účinky mohli byť citeľné ešte v prvej polovici roku 2009. Od druhej polovice roku 2009 sa dopyt značne znížil a ceny poklesli, čo zodpovedalo trendu znižovania cien surovín. Zdá sa, že v ORP sa pokles cien zastavil.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v EÚ (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
V období od roku 2008 do ORP sa priemerná mzda na FTE znížila o 12 % počas posudzovaného obdobia. Nemožno však vyvodiť žiadny zmysluplný záver.
c) Investície a schopnosť získavať kapitál
(117)
Investície do BRR sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 24 %. Investície boli značné a v ORP prekročili 100 miliónov EUR. Odvetvie BRR je kapitálovo náročné odvetvie a v záujme zachovania si konkurencieschopnosti si vyžaduje značné investície do výrobných liniek. Prešetrovaním sa zistilo, že sa uskutočnili investície na udržanie výrobnej kapacity na jej súčasnej úrovni a nie na účely zvýšenia objemu výroby. Takisto sa zistilo, že výrobcovia zaradení do vzorky v posudzovanom období nečelili problémom pri získavaní kapitálu.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Investície (v tisícoch EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovosť na trhu Únie
(118)
Napriek tomu, že ziskovosť počas posudzovaného obdobia klesla o 66 %, výrobcom zaradeným do vzorky sa podarilo dosahovať počas celého posudzovaného obdobia zisk. Zisky dosiahnuté od roku 2008 do ORP boli nad úrovňou cieľového zisku 3 %, ktorá sa stanovila v poslednom prešetrovaní. Rok 2008 bol veľmi dobrým rokom s vysokými ziskami. V roku 2009 a takisto v roku 2010 sa ziskovosť v porovnaní s predchádzajúcim rokom znížila o 50 %, ale v ORP sa v porovnaní s rokom 2010 opäť zvýšila o 35 % a dosiahla úroveň 6,6 %. Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo prispôsobiť zníženiu dopytu v EÚ a to vďaka trvalému celosvetovému dopytu po výrobkoch výrobcov zaradených do vzorky, čo im umožnilo „rozriediť“ fixné náklady. Zníženie ziskovosti po roku 2008 sa vysvetľuje hospodárskym poklesom, ktorý viedol k značnému poklesu dopytu, poklesu cien a znížením objemu výroby, ktoré mali negatívny vplyv na výrobné náklady.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Ziskovosť na trhu Únie (v %)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Index
100
49
25
34
e) Návratnosť investícií
(119)
Návratnosť investícií (return on investments, ROI) vyjadrená ako celkový zisk vytvorený činnosťou výroby BRR v percentách čistej účtovnej hodnoty aktív, ktoré priamo a nepriamo súvisia s výrobou BRR, vo všeobecnosti sledovala uvedené trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia a zostala kladná počas celého posudzovaného obdobia. ROI klesla počas posudzovaného obdobia o 80 %, ale v ORP sa v porovnaní s rokom 2010 opäť zvýšila o 50 %.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
ROI (v %)
30 %
7 %
4 %
6 %
Index
100
23
13
20
f) Peňažný tok
(120)
Situácia v súvislosti s peňažným tokom sa medzi rokom 2008 a ORP značne zhoršila, pretože došlo k poklesu o 93 %. Peňažný tok sa nevyvíjal v súlade s trendom ziskovosti, čo možno vysvetliť nákladmi na amortizáciu, ktoré sú v tomto výrobnom odvetví náročnom na kapitál bežne vysoké.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Peňažný tok (v tisícoch EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Zotavenie sa z účinkov predchádzajúceho dumpingu
(121)
Hoci už preskúmané ukazovatele svedčia o tom, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú hospodárskym poklesom, pretože objem predaja, objem výroby, ROI a peňažný tok sa znížili, poukazujú aj na to, že výrobné odvetvie Únie prispôsobilo svoje výrobné zariadenia tak, aby sa lepšie vyrovnalo s novým hospodárskym prostredím a dokázalo využiť príležitosti na trhu Únie aj na trhoch mimo Únie, a to najmä v segmentoch, v ktorých sa môžu dosiahnuť vysoké rozpätia zisku. Zlepšenie hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie v nadväznosti na uloženie antidumpingových opatrení proti dovozu z príslušných krajín v roku 2006 a v porovnaní s dovozom z ČĽR v roku 2009 ukazuje, že opatrenia sú účinné a že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo z účinkov predchádzajúceho dumpingu aj napriek tomu, že nedosahuje takú úroveň ziskovosti, akú malo v roku 2008.
7.4. Záver
(122)
Napriek tomu, že spotreba klesla o 34 %, výrobné odvetvie Únie dokázalo zvýšiť svoj podiel na trhu a objem výroby a predaja klesol menej ako spotreba. Pokiaľ ide o ziskovosť, výrobné odvetvie Únie bolo ziskové počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno vyvodiť záver, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas posudzovaného obdobia závažnú ujmu.
8. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(123)
Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 69, 70, 77 a 78, vyvážajúci výrobcovia v Rusku a na Ukrajine majú potenciál podstatne zvýšiť svoj objem vývozu do Únie využitím dostupnej nevyužitej kapacity v objeme približne 1 750 000 ton, čo zodpovedá celkovej spotrebe v Únii. Celková kapacita vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine predstavuje 5 500 000 ton. Je preto pravdepodobné, že na trh Únie prenikne veľké množstvo BRR z Ruska a Ukrajiny, aby znovu získali stratený podiel na trhu, ktorý stratili v dôsledku platných antidumpingových opatrení, a ešte viac ho zvýšili, ak by sa opatrenia zrušili.
(124)
Ako bolo zdôraznené v odôvodnení 95, zistilo sa, že ceny dovozu z Ruska a Ukrajiny sú nízke a podhodnocujú ceny EÚ. Je veľmi pravdepodobné, že tieto nízke ceny by sa naďalej účtovali. V prípade Ukrajiny, ako je uvedené v odôvodnení 80, sa ceny môžu v skutočnosti ešte ďalej znižovať. Takéto cenové správanie spojené so schopnosťou vývozcov v týchto krajinách dodávať značné množstvá príslušného výrobku na trh Únie, by veľmi pravdepodobne malo klesajúci účinok na ceny na trhu Únie, s očakávaným negatívnym vplyvom na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo uvedené, finančná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je úzko spojená s cenovou úrovňou na trhu Únie. Preto ak by bolo výrobné odvetvie Únie vystavené vplyvu zvýšeného objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, pravdepodobne by to viedlo k zhoršeniu jeho finančnej situácie, ako sa zistilo v poslednom prešetrovaní. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine by veľmi pravdepodobne viedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(125)
Je dôležité pripomenúť, že antidumpingové opatrenia boli uložené v roku 2006 s cieľom vyrovnať vplyv poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom okrem iného z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny. Výrobné odvetvie Únie však nemalo z týchto opatrení plný prospech, pretože podiel týchto krajín na trhu bol nahradený čínskym dovozom za nízke ceny. Nepochybne to malo vplyv na obmedzené zotavenie výrobného odvetvia Únie až do momentu, keď sa v roku 2009 zaviedli opatrenia proti Číne. Preto možno vyvodiť záver, že zotavenie výrobného odvetvia Únie z dumpingu v minulosti sa nemôže považovať za úplné a že výrobné odvetvie Únie je naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu, ktorý je pravdepodobne spôsobený značným množstvom dumpingového dovozu na trhu Únie.
(126)
Pokiaľ ide o Chorvátsko a ako sa uvádza v odôvodnení 60, jediný výrobný závod je na predaj, výroba sa úplne skončila a v najbližšom čase sa opätovne nezačne. Okrem toho a vzhľadom na zanedbateľný objem vyvážaný do Únie, a to aj v prípade, že výroba by sa onedlho opätovne spustila, je veľmi nepravdepodobné, že by objem, ktorý možno vyvážať do Únie, dosiahol úroveň objemu vyvážaného v minulosti.
(127)
Preto sa vzhľadom na zanedbateľný objem vývozu v posudzovanom období a na skutočnosť, že výroba sa po skončení ORP úplne skončila, došlo k záveru, že zrušenie opatrení uložených na dovoz s pôvodom v Chorvátsku by s najväčšou pravdepodobnosťou neviedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
9. ZÁUJEM ÚNIE
9.1. Úvod
(128)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti Rusku a Ukrajine bolo proti záujmu Únie ako celku. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Je potrebné pripomenúť, že v priebehu predchádzajúcich prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo za rozporné so záujmom Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, čiže sa ním analyzuje situácia, v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.
(129)
Na základe uvedeného sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu existujú nejaké presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie v tomto konkrétnom prípade zachovať opatrenia proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine.
9.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(130)
Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že je štrukturálne životaschopným odvetvím. To sa potvrdilo pomerne kladným vývojom jeho hospodárskeho stavu počas posudzovaného obdobia. Predovšetkým skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo počas posudzovaného obdobia svoj podiel na trhu, je silným ukazovateľom toho, že výrobné odvetvie Únie sa dokázalo prispôsobiť zmeneným podmienkam na trhu. Výrobné odvetvie Únie takisto zostalo počas celého posudzovaného obdobia ziskové.
(131)
Možno primerane očakávať, že výrobné odvetvie Únie bude mať naďalej prospech z opatrení, ak sa tieto zachovajú. Uložením opatrení sa výrobnému odvetviu Únie umožní zvýšiť jeho objem predaja a úroveň zisku, čo by umožnilo neprerušované investície do jeho výrobných zariadení. Ak by sa opatrenia proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine nezachovali, je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie bude znova trpieť ujmou spôsobenou zvýšeným dovozom z týchto krajín za dumpingové ceny a že sa jeho finančná situácia zhorší.
9.3. Záujem dovozcov
(132)
Pripomíname, že v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení nebude pre dovozcov výrazný. Ako sa uvádza v odôvodnení 18, traja dovozcovia odpovedali na otázky v dotazníku a v plnej miere spolupracovali v tomto konaní. Uviedli, že opatrenia spôsobili vytláčanie cien nahor. Keďže však prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci dovozcovia nakupujú BRR od rôznych dodávateľov z mnohých rôznych krajín a že ceny boli na konkurenčnej úrovni, pravdepodobný vplyv pretrvávania opatrení týkajúcich sa dovozu z Ruska a Ukrajiny bude obmedzený.
(133)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súčasnosti platné opatrenia zásadným spôsobom neovplyvňujú finančnú situáciu dovozcov a že pretrvávajúce uplatňovanie opatrení sa ich príliš nedotkne.
9.4. Záujem používateľov
(134)
Na základe dostupných informácií sa zdá, že podiel BRR vo výrobných nákladoch používateľov je dosť nízky. BRR sú vo všeobecnosti súčasťou väčších projektov (kotlov, potrubí, stavieb), kde tvoria len obmedzenú časť. Možný vplyv pokračovania opatrení preto nemusí byť významný.
(135)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym používateľom. Ako sa uvádza v odôvodnení 18, v tomto prešetrovaní spolupracoval iba jeden používateľ. Uviedol, že neutrpel ujmu v dôsledku existencie opatrení, keďže boli k dispozícii ďalšie zdroje a že BRR nepredstavujú významný podiel v jeho výrobných nákladoch. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že vzhľadom na zanedbateľný dosah nákladov na BRR na odvetvia používateľov a existenciu ďalších dostupných zdrojov dodávok, platné opatrenia nemajú významný vplyv na odvetvie používateľov.
9.5. Záver o záujme Únie
(136)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
10. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(137)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa existujúce opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a na Ukrajine zachovali a aby sa ukončili v prípade dovozu s pôvodom v Chorvátsku. Bola im tiež poskytnutá lehota na predloženie stanovísk.
(138)
Jeden ruský vývozca požiadal o vypočutie úradníkom pre vypočutie. Uvedený vývozca tvrdil, že Komisia dospela k nesprávnemu záveru, že v prešetrovaní nespolupracoval. Tento vývozca sa prihlásil ako zainteresovaná strana a Komisii poskytol dve stanoviská týkajúce sa predovšetkým ujmy, ktoré Komisia náležite zohľadnila. Uvedený vývozca však nevyplnil antidumpingový dotazník a neposkytol žiadne informácie týkajúce sa jeho vývoznej ceny. Komisia preto nemala na výber a musela vypočítať normálnu hodnotu, pokiaľ ide o Rusko, na základe najvhodnejších dostupných údajov. Uvedený vývozca použitie tejto metodiky nespochybnil. Za týchto podmienok sa tento vývozca nemôže považovať za vývozcu, ktorý v prešetrovaní v plnej miere spolupracoval.
(139)
Ten istý vývozca takisto tvrdil, že zverejnené zistenia boli nejasné, protichodné a nedostatočne odôvodnené. Toto tvrdenie však nebolo opodstatnené.
(140)
Iný ruský vývozca tvrdil, že dovoz z Ruska by sa nemal kumulovať s dovozom z Ukrajiny. V poslednom prešetrovaní sa však dovoz z Ruska a Ukrajiny posudzoval kumulatívne (spolu s dovozom z Chorvátska). Keďže podmienky článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú stále splnené, pokiaľ ide o dovoz z Ruska a Ukrajiny, vplyv takéhoto dovozu sa posudzoval kumulatívne, ako sa stanovuje v odôvodneniach 88 až 92. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne tvrdenia, ktoré by odôvodňovali zmenu metodiky.
(141)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že situácia vo výrobnom odvetví Únie nie je dôvodom na zachovanie opatrení, keďže opakovaný výskyt ujmy je nepravdepodobný. Neboli však predložené žiadne nové tvrdeniam ktoré by viedli k odlišnému záveru v súvislosti s opakovaným výskytom ujmy ako sa stanovuje v odôvodneniach 123 až 127.
(142)
Viaceré zainteresované strany takisto tvrdili, že dlhodobé opatrenia sú neopodstatnené a žiadajú, aby sa ukončila ich platnosť. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že toto je prvé preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúce sa aktuálnej škály výrobkov. Opatrenia týkajúce sa tejto škály výrobkov sú v platnosti iba od roku 2006, čo nemožno považovať za neopodstatnene dlhé obdobie. Medzi rokom 1997 a rokom 2004 boli skutočne v platnosti opatrenia týkajúce sa dovozu z Ruska a medzi rokom 2000 a rokom 2004 opatrenia týkajúce sa dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, ale tieto opatrenia sa týkali oveľa menšej škály výrobkov. V každom prípade, keďže v rámci tohto prešetrovania sa zistilo, že podmienky stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, pokiaľ ide o pokračovanie opatrení, boli splnené, skutočnosť, že opatrenia boli v platnosti mnoho rokov, je irelevantná.
(143)
Napokon sa konštatovalo, že k dovozu z Ruska sa pristupovalo odlišne než k dovozu z Bieloruska a Chorvátska, čo sa môže považovať za diskriminačné. Toto vyhlásenie neodráža skutočný stav, pretože situácia, pokiaľ ide o tieto krajiny, je úplne odlišná. Podnet týkajúci sa dovozu z Bieloruska bol stiahnutý a konanie sa následne ukončilo v súlade s článkom 9 ods. 1 základného nariadenia (20). Po zverejnení neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že takéto ukončenie by nebolo v záujme Únie. Pokiaľ ide o Chorvátsko, ako sa uvádza v odôvodneniach 63 až 65, výroba v Chorvátsku sa skončila.
(144)
Preto možno vyvodiť záver, že predložené pripomienky neboli takej povahy, aby zmenili uvedené závery.
(145)
Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz BRR s pôvodom v Rusku a na Ukrajine by sa v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia mali zachovať. Naopak, mala by sa nechať uplynúť platnosť opatrení vzťahujúcich sa na dovoz z Chorvátska,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW - Institute of Welding) (21) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Rusku a na Ukrajine, v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320).
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
(v %)
Doplnkový kód TARIC
Rusko
Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všetky ostatné spoločnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všetky ostatné spoločnosti
25,7
A999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
4. Týmto sa ukončuje konanie o preskúmaní týkajúce sa dovozu bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Chorvátsku, v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 26. júna 2012