NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 439/2010
ze dne 19. května 2010
o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 78 odst. 1 a 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika Unie týkající se společného evropského azylového systému má podle haagského programu za cíl zřídit prostřednictvím účinného harmonizovaného řízení společný azylový prostor, a to v souladu s hodnotami a humanitárními tradicemi Evropské unie.
(2)
V posledních letech bylo díky zavedení společných minimálních norem dosaženo velkého pokroku na cestě k vytvoření společného evropského azylového systému. Přesto mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají velké rozdíly v poskytování a formách ochrany. Tyto rozdíly jež je třeba zmírnit.
(3)
Komise ve svém plánu politiky pro azyl přijatém v červnu roku 2008 uvedla, že hodlá usilovat o rozvoj společného evropského azylového systému navržením přezkumu stávajících právních nástrojů za účelem většího sladění příslušných předpisů a že zároveň hodlá výrazněji podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy zejména předložením legislativního návrhu na zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“), aby se zlepšila koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy, což přispěje k účinnému uplatňování společných pravidel.
(4)
Evropská rada oficiálně připomněla v Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, přijatém v září 2008, že každý pronásledovaný cizí státní příslušník má právo získat na území Evropské unie pomoc a ochranu v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967 a ostatními souvisejícími smlouvami. Mimo jiné bylo výslovně dohodnuto, že by měl být v roce 2009 zřízen Evropský podpůrný úřad.
(5)
Cílem praktické spolupráce v oblasti azylu je ještě více sblížit v rámci evropského práva rozhodovací procesy členských států v azylových otázkách a zajistit jejich trvalou kvalitu. V posledních letech se již uskutečnila řada opatření praktické spolupráce, především pokud jde o přijetí společného přístupu k informacím o zemích původu a o vypracování společných evropských osnov odborné přípravy v oblasti azylu.
(6)
K posílení a rozvoji těchto opatření spolupráce je třeba zřídit podpůrný úřad. Podpůrný úřad by měl vzít v tato opatření v úvahu a poučit se z nich.
(7)
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, by měl podpůrný úřad podporovat rozvoj solidarity uvnitř Unie, díky níž se podpoří lepší přemísťování osob požívajících mezinárodní ochrany z těchto členských států do jiných členských států a současně s tím se zajistí, aby nebyly azylové a přijímací systémy zneužívány.
(8)
K optimálnímu provádění mandátu je třeba, aby byl podpůrný úřad po technické stránce nezávislý a aby byl po právní, správní a finanční stránce samostatný. Za tímto účelem by měl být podpůrný úřad subjektem Unie s právní subjektivitou, který bude vykonávat prováděcí pravomoci svěřené mu tímto nařízením.
(9)
Podpůrný úřad by měl pracovat v úzké spolupráci s Komisí a s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu či jinými službami a využít kapacity a odborné znalosti těchto služeb. Členské státy by měly s podpůrným úřadem spolupracovat, aby bylo zajištěno, že bude podpůrný úřad moci provádět svůj mandát.
(10)
Podpůrný úřad by měl rovněž jednat v úzké spolupráci s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) a případně i s příslušnými mezinárodními organizacemi, aby mohl využívat jejich odborných znalostí a podpory. Za tímto účelem by měla být role UNHCR i ostatních příslušných mezinárodních organizací plně uznána a tyto organizace by měly být plně zapojeny do činnosti podpůrného úřadu. Žádné finanční zdroje, které bude moci podpůrný úřad v souladu s tímto nařízením uvolnit pro UNHCR, by neměly vést ke dvojímu financování činností UNHCR, tedy i z jiných mezinárodních či vnitrostátních zdrojů.
(11)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svoji úlohu v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, měl by rovněž spolupracovat s dalšími subjekty Unie, a zejména s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (3).
(12)
Podpůrný úřad by měl spolupracovat s Evropskou migrační sítí, zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby se předešlo zdvojení činností. Podpůrný úřad by měl rovněž udržovat úzký dialog s občanskou společností za účelem výměny informací a sdílení poznatků v oblasti azylu.
(13)
Podpůrný úřad by měl být evropským odborným centrem pro otázky azylu a měl by usnadňovat, koordinovat a posilovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky, aby tak členské státy mohly lépe poskytovat ochranu osobám, jež na ni mají právo, a případně zároveň spravedlivě a účinně přistupovat k osobám nesplňujícím požadavky na mezinárodní ochranu. Mandát podpůrného úřadu by měl být zaměřen na tři hlavní úkoly, konkrétně by měl přispívat k provádění společného evropského azylového systému, podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a podporovat členské státy vystavené mimořádnému tlaku.
(14)
Podpůrný úřad by neměl mít žádné přímé ani nepřímé pravomoci související s přijímáním rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
(15)
S cílem poskytnout nebo koordinovat rychlou a účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, by měl podpůrný úřad na žádost dotčených členských států koordinovat opatření na podporu těchto členských států, mimo jiné i tím, že na jejich území vyšle azylové podpůrné týmy, složené z odborníků pro azylovou problematiku. Tyto týmy by měly přispět zejména svými odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi při zpracovávání a správě žádostí o azyl. Pravidla týkající se azylových podpůrných týmů by se měla řídit tímto nařízením, aby bylo zajištěno, že vyslání těchto týmů bude účinné.
(16)
Úřad by měl plnit svoji úlohu v podmínkách, jež mu umožní fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a výkonnosti při provádění svěřených úkolů.
(17)
Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě podpůrného úřadu za účelem účinné kontroly fungování podpůrného úřadu. Správní rada by se měla skládat pokud možno z vedoucích operačních pracovníků orgánů členských států příslušných pro oblast azylu nebo z jejich zástupců. Měly by jí být svěřeny pravomoci nezbytné zejména k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování podpůrného úřadu, přijímání výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii a technických dokumentů o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu a ke jmenování výkonného ředitele a případně výkonného výboru. Vzhledem ke svým odborným znalostem v oblasti azylu by měl být UNHCR ve správní radě zastoupen jedním členem bez hlasovacího práva, aby mohl být do činnosti podpůrného úřadu plně zapojen.
(18)
Vzhledem k povaze úkolů podpůrného úřadu a úloze výkonného ředitele a s ohledem na to, aby se Evropskému parlamentu umožnilo přijmout stanovisko ke zvolenému kandidátovi před jeho jmenováním i před případným prodloužením jeho funkčního období, by měl být výkonný ředitel vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na jejich otázky. Výkonný ředitel by měl rovněž předkládat Evropskému parlamentu výroční zprávu. Evropský parlament by měl mít rovněž možnost vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
(19)
K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti podpůrného úřadu by mu měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož hlavní část by tvořil příspěvek Unie. Financování podpůrného úřadu by mělo podléhat dohodě rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). Na příspěvek Unie a každé další příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.
(20)
Úřad by měl spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro oblast azylu, mezinárodními organizacemi příslušnými v záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, a třetími zeměmi v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie.
(21)
V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily Spojené království a Irsko dopisy ze dne 18. května 2009 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(22)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(23)
Vzhledem k tomu, že Dánsko jakožto členský stát až dosud přispívalo k praktické spolupráci členských států v oblasti azylu, by měl podpůrný úřad usnadnit operativní spolupráci s touto zemí. Za tímto účelem by měl být zástupce Dánska přizván k účasti na všech zasedáních správní rady, která by měla být oprávněna rovněž rozhodnout o případném pozvání dánských pozorovatelů na zasedání pracovních skupin.
(24)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svou úlohu, měl by být otevřen účasti zemí, jež s Unií uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní předpisy Unie v oblasti upravené tímto nařízením, zejména Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Podpůrný úřad by měl mít také možnost po dohodě s Komisí a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o EU uzavírat pracovní ujednání se zeměmi, které s Unií neuzavřely dohody, na jejichž základě by byly přijaty a používány právní předpisy Unie. Podpůrný úřad by ale v žádném případě neměl vyvíjet nezávislou vnější politiku.
(25)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména článek 185 uvedeného nařízení.
(26)
Na podpůrný úřad, který by měl přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7), by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).
(27)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9).
(28)
Na zpracovávání osobních údajů podpůrným úřadem by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10).
(29)
Potřebná ustanovení týkající se umístění podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a zvláštní pravidla pro všechny zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky by měla být stanovena v dohodě o sídle. Hostitelský členský stát by měl dále zajistit co nejlepší podmínky pro řádný chod podpůrného úřadu, což se týká rovněž školní docházky dětí a dopravy, aby byl podpůrný úřad přitažlivý pro vysoce kvalitní lidské zdroje v co nejširším zeměpisném měřítku.
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž potřeby lepšího provádění společného evropského azylového systému, usnadnění, koordinace a posílení praktické spolupráce mezi členskými státy v oblasti azylu i poskytování nebo koordinace operativní podpory členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a mělo být uplatňováno v souladu s právem na azyl uznaným v článku 18 uvedené listiny,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
ZŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PODPŮRNÉHO ÚŘADU PRO OTÁZKY AZYLU A JEHO ÚLOHA
Článek 1
Zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
Zřizuje se Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“) s cílem pomoci k lepšímu provádění společného evropského azylového systému, posílit praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a poskytnout nebo koordinovat operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku.
Článek 2
Úloha podpůrného úřadu
1. Podpůrný úřad usnadňuje, koordinuje a posiluje praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky a přispívá k lepšímu provádění společného evropského azylového systému. V tomto ohledu je podpůrný úřad plně zapojen do vnějšího rozměru společného evropského azylového systému.
2. Podpůrný úřad poskytuje účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, a využívá k tomu všechny užitečné zdroje, jež má k dispozici a mezi které může patřit koordinace zdrojů poskytovaných členskými státy za podmínek stanovených v tomto nařízení.
3. Podpůrný úřad poskytuje vědeckou a technickou pomoc, pokud jde o politiky a právní předpisy Unie ve všech oblastech, jež mají přímý či nepřímý dopad na oblast azylu, aby tak mohl v plné míře podporovat praktickou spolupráci v oblasti azylu a účinně plnil své úkoly. Je nezávislým zdrojem informací o všech otázkách spadajících do uvedených oblastí.
4. Podpůrný úřad plní svou úlohu v podmínkách, jež mu umožňují fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti operačních postupů a pracovních metod, výkonnosti při provádění svěřených úkolů a podpoře v oblasti informačních technologií potřebné k provádění svého mandátu.
5. Podpůrný úřad úzce spolupracuje s Komisí a orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu a s jinými službami. Plněním úkolů podpůrným úřadem nejsou dotčeny úkoly jiných příslušných subjektů Unie, přičemž podpůrný úřad úzce spolupracuje s těmito subjekty a s UNHCR.
6. Podpůrný úřad nemá žádné pravomoci, pokud jde o přijímání rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 2
ÚKOLY PODPŮRNÉHO ÚŘADU
ODDÍL 1
Podpora praktické spolupráce v oblasti azylu
Článek 3
Osvědčené postupy
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti umožňující výměnu informací a identifikaci a sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu mezi členskými státy.
Článek 4
Informace o zemích původu
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti týkající se informací o zemích původu, zejména
a)
transparentní a nestranné shromažďování příslušných, spolehlivých, přesných a aktuálních informací o zemích původu žadatelů o mezinárodní ochranu, přičemž využívá všechny příslušné zdroje informací, včetně informací shromážděných od vládních, nevládních a mezinárodních organizací i orgánů a subjektů Unie;
b)
vypracovávání zpráv o zemích původu na základě informací shromážděných podle písmene a);
c)
řízení a vývoj portálu shromažďujícího informace o zemích původu a jeho správu, mimo jiné i za účelem zajištění transparentnosti a pravidel nezbytných pro přístup k těmto informacím v souladu s článkem 42;
d)
vytvoření společného formátu a společné metody prezentace, ověřování a využívání informací o zemích původu;
e)
transparentní analýzu informací o zemích původu za účelem podpory procesu sbližování hodnotících kritérií, případně s využitím výsledků zasedání jedné či více pracovních skupin. Účelem této analýzy není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
Článek 5
Podpora při přemísťování osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, uvnitř Unie
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku, především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, podpůrný úřad podporuje, usnadňuje a koordinuje výměnu informací a další činnosti spojené s přemísťováním osob uvnitř Unie. Přemísťování uvnitř Unie se provádí pouze na základě dohody, a to mezi členskými státy a se souhlasem osoby, které byla přiznána mezinárodní ochrana, a případně po konzultaci UNHCR.
Článek 6
Podpora odborné přípravy
1. Podpůrný úřad zavede a rozvíjí odbornou přípravu dostupnou členům všech vnitrostátních správních orgánů a soudů, jakož i vnitrostátních služeb, jež jsou příslušné v členských státech pro záležitosti v oblasti azylu. Účastí na odborné přípravě nejsou dotčeny vnitrostátní systémy ani postupy.
Podpůrný úřad tuto odbornou přípravu rozvíjí v úzké spolupráci s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu a případně využívá odborných znalostí akademických institucí a dalších příslušných organizací.
2. Podpůrný úřad řídí a vyvíjí evropské osnovy pro vzdělávání odborníků v oblasti azylu, a to s přihlédnutím ke stávající spolupráci Unie v této oblasti.
3. Odborná příprava, kterou podpůrný úřad poskytuje, může být obecného, specializovaného či tematického rázu a může zahrnovat metodiku školení školitelů.
4. Specializované či tematické činnosti odborné přípravy zaměřené na znalosti a dovednosti týkající se otázek azylu zahrnují mimo jiné:
a)
mezinárodní lidská práva a acquis Unie týkající se azylu, včetně zvláštních právních otázek a zvláštních otázek týkajících se judikatury;
b)
otázky spojené se zpracováváním žádostí o azyl podaných nezletilými osobami a zranitelnými osobami se zvláštními potřebami;
c)
techniky pohovoru;
d)
využití lékařských a právních posudků v azylovém řízení;
e)
otázky spojené se získáváním a použitím informací o zemích původu;
f)
podmínky přijímání se zvláštní pozorností zaměřenou na zranitelné skupiny a oběti mučení.
5. Poskytovaná odborná příprava by měla být vysoce kvalitní a měla by definovat hlavní zásady a osvědčené postupy s cílem přispět k většímu sblížení administrativních postupů i rozhodnutí a právních postupů za plného dodržení nezávislosti vnitrostátních soudů.
6. Podpůrný úřad organizuje pro odborníky, kteří jsou součástí azylové rezervy uvedené v článku 15, specializovanou odbornou přípravu týkající se úkolů a funkcí, jež mají plnit, a vede jejich pravidelný výcvik podle plánu specializované odborné přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu podpůrného úřadu.
7. Podpůrný úřad může ve spolupráci s členskými státy organizovat odbornou přípravu na území těchto států.
Článek 7
Podpora vnějšího rozměru společného evropského azylového systému
Podpůrný úřad koordinuje po dohodě s Komisí výměnu informací a další opatření, která se týkají problematiky provádění nástrojů a mechanismů souvisejících s vnějším rozměrem společného evropského azylového systému.
Podpůrný úřad koordinuje výměny informací a další opatření související s přesídlením, která přijaly členské státy za účelem splnění potřeb týkajících se ochrany uprchlíků ve třetích zemích a prokázání solidarity s jejich hostitelskými zeměmi.
Na základě svého mandátu a v souladu s článkem 49 může podpůrný úřad spolupracovat v technických záležitostech s příslušnými orgány třetích zemí, zejména s cílem prosazovat a napomáhat vytváření kapacit azylových a přijímacích systémů třetích zemí a provádět regionální programy ochrany, jakož i další činnosti důležité pro nalezení trvalých řešení.
ODDÍL 2
Podpora členských států vystavených mimořádnému tlaku
Článek 8
Mimořádný tlak, jemuž je vystaven azylový a přijímací systém
Podpůrný úřad koordinuje a podporuje společná opatření na pomoc azylovým a přijímacím systémům členských států, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, v jehož důsledku jsou na jejich zařízení pro přijímání uprchlíků a na jejich azylové systémy kladeny značné a neodkladné nároky. Tento tlak může spočívat v náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou potřebovat mezinárodní ochranu, a může vyplývat ze zeměpisné polohy či demografické situace daného členského státu.
Článek 9
Shromažďování a analýza informací
1. Aby byl podpůrný úřad schopen zhodnotit potřeby členských států vystavených mimořádnému tlaku, shromažďuje zejména na základě údajů, které mu předložily členské státy, UNHCR a případně další příslušné organizace, informace potřebné k identifikaci, přípravě a vypracování mimořádných opatření uvedených v článku 10, která umožní reagovat na tento tlak.
2. Na základě údajů, které podpůrnému úřadu předložily členské státy vystavené mimořádnému tlaku, podpůrný úřad systematicky určuje, shromažďuje a analyzuje informace o dostupných strukturách a počtech zaměstnanců, zejména pokud jde o překladatelské a tlumočnické služby informace o zemích původu a pomoci při zpracování a řízení azylových spisů, jakož i o přijímacích kapacitách v oblasti azylu v uvedených členských státech s cílem podpořit rychlé a spolehlivé vzájemné předávání informací mezi různými orgány členských států příslušnými pro oblast azylu.
3. Úřad analyzuje údaje o jakémkoli náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, jež může způsobit mimořádný tlak na vnitrostátní azylové a přijímací systémy, a zajišťuje rychlou výměnu příslušných informací mezi členskými státy a Komisí. Podpůrný úřad využije stávajících systémů a mechanismů včasného varování a v případě potřeby zřídí systém včasného varování určený pro vlastní účely.
Článek 10
Opatření na podporu členských států
Na žádost dotčených členských států koordinuje podpůrný úřad opatření na podporu členských států, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, které zahrnují koordinaci:
a)
opatření na pomoc členským státům vystaveným mimořádnému tlaku s cílem usnadnit počáteční analýzu žádostí o azyl posuzovaných příslušnými vnitrostátními orgány;
b)
opatření, jimiž se zajistí, aby členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohly dát k dispozici vhodná zařízení pro přijímání uprchlíků, a to zejména nouzové ubytování, dopravní prostředky a lékařskou péči;
c)
azylových podpůrných týmů, jejichž pracovní postupy jsou vymezeny v kapitole 3.
ODDÍL 3
Přispění k provádění společného evropského azylového systému
Článek 11
Shromažďování a výměna informací
1. Podpůrný úřad organizuje, koordinuje a podporuje výměnu informací mezi orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, jakož i mezi Komisí a těmito orgány, které se týkají provádění všech příslušných nástrojů acquis Unie týkajícího se azylu. K tomuto účelu může podpůrný úřad vytvářet věcné databáze a databáze v oblasti práva a judikatury, které se týkají nástrojů azylové politiky na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni, a využívat mimo jiné i stávající systémy. Aniž je dotčena činnost podpůrného úřadu podle článků 15 a 16, neuchovávají se v těchto databázích žádné osobní údaje, pokud je podpůrný úřad nezískal z veřejně dostupných dokumentů.
2. Podpůrný úřad shromažďuje zejména tyto informace:
a)
informace o zpracovávání žádostí o mezinárodní ochranu ve vnitrostátních správních a jiných orgánech;
b)
informace o vnitrostátním právu a jeho vývoji v oblasti azylu, včetně judikatury.
Článek 12
Zprávy a další dokumenty podpůrného úřadu
1. Úřad vypracovává výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii, přičemž řádně zohlední informace, které jsou již dostupné z jiných příslušných zdrojů. V rámci této zprávy podpůrný úřad hodnotí zejména výsledky činností uskutečněných na základě tohoto nařízení a provádí jejich komplexní srovnávací analýzu s cílem zlepšit kvalitu a zvýšit soudržnost a účinnost společného evropského azylového systému.
2. V souladu se svým pracovním programem nebo na žádost správní rady či Komise může podpůrný úřad, v úzké spolupráci se svými pracovními skupinami a Komisí a s řádným přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným členskými státy nebo Evropským parlamentem, přijmout technické dokumenty o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu, včetně pokynů či operačních příruček. Pokud tyto technické dokumenty odkazují na otázky mezinárodního uprchlického práva, budou patřičně zohledněny příslušné dokumenty UNHCR. Účelem těchto dokumentů není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 3
AZYLOVÉ PODPŮRNÉ TÝMY
Článek 13
Koordinace
1. Členský stát či členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohou podpůrný úřad požádat o vyslání azylového podpůrného týmu. Žádající členský stát nebo členské státy poskytnou v souladu s čl. 18 odst. 1 zejména popis situace, uvedou důvody žádosti o vyslání a určí odhadované požadavky na vyslání.
2. V reakci na tuto žádost může podpůrný úřad koordinovat nezbytnou technickou a operativní pomoc pro žádající členský stát či členské státy a časově omezené vyslání azylového podpůrného týmu na území daného členského státu nebo členských států na základě operačního plánu uvedeného v článku 18.
Článek 14
Technická pomoc
Azylové podpůrné týmy přispívají svými odbornými znalostmi podle dohodnutého operačního plánu uvedeného v článku 18, zejména odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi ohledně zpracovávání a správy azylových spisů, a to v rámci podpůrných činností, které podpůrný úřad v souladu s článkem 10 vykonává ve prospěch členských států.
Článek 15
Rezervní skupina pro otázky azylu
1. Na návrh výkonného ředitele rozhoduje správní rada tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, o profilech a celkovém počtu odborníků, kteří mají být k dispozici pro sestavení azylových podpůrných týmů (rezervní skupina pro otázky azylu). Podpůrný úřad sestaví seznam tlumočníků, kteří budou součástí rezervní skupiny pro otázky azylu. Tentýž postup se použije v případě následných změn v profilech a celkovém počtu odborníků rezervní skupiny pro otázky azylu.
2. Členské státy přispějí do této rezervní skupiny pro otázky azylu tím, že z vnitrostátní rezervy odborníků vytvořené podle různě stanovených profilů navrhnou odborníky odpovídající požadovaným profilům.
Při výběru tlumočníků, kteří mají být uvedeni na seznamu tlumočníků, jsou podpůrnému úřadu nápomocny členské státy.
Členské státy si mohou vybrat, zda tlumočníky vyšlou, nebo je poskytnou k dispozici prostřednictvím videokonference.
Článek 16
Vyslání týmů
1. Nezávislost domovského členského státu v souvislosti s výběrem počtu odborníků (vnitrostátní rezerva) a jejich profilu, jakož i doba jejich vyslání, zůstává nedotčena. Na žádost podpůrného úřadu dají členské státy k dispozici uvedené odborníky, pokud ovšem nedojde k situaci, při níž by bylo výrazně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů, například v případě nedostatečného počtu zaměstnanců pro provádění řízení o určování statusu osob, které žádají o mezinárodní ochranu. Na žádost podpůrného úřadu členské státy neodkladně sdělí počet, jména a profily odborníků ze své vnitrostátní rezervy, které mohou co nejdříve dát k dispozici jakožto příslušníky azylového podpůrného týmu.
2. Výkonný ředitel zohlední při určování složení azylového podpůrného týmu za účelem jeho vyslání zvláštní okolnosti, jimž žádající členský stát čelí. Azylový podpůrný tým se sestaví v souladu s operačním plánem uvedeným v článku 18.
Článek 17
Postup přijímání rozhodnutí o vyslání týmu
1. Výkonný ředitel může, je-li to nutné, vyslat odborníky podpůrného úřadu, aby situaci v žádajícím členském státu posoudili.
2. Výkonný ředitel neprodleně uvědomí správní radu o každé žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel rozhodne o žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů ode dne obdržení této žádosti. Výkonný ředitel o svém rozhodnutí uvědomí písemně souběžně žádající členský stát a správní radu s uvedením hlavních důvodů tohoto rozhodnutí.
4. V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jednoho či více azylových podpůrných týmů, podpůrný úřad a žádající členský stát neprodleně vypracují operační plán podle článku 18.
5. Jakmile je operační plán schválen, uvědomí výkonný ředitel členské státy, z nichž budou odborníci vysláni, o jejich požadovaném počtu a profilech. Tyto informace jsou v písemné formě poskytnuty kontaktním místům uvedeným v článku 19 a obsahují plánované datum vyslání týmů. Poskytnou se jim rovněž kopie operačního plánu.
6. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, přijímá rozhodnutí týkající se vyslání azylových podpůrných týmů vedoucí oddělení, který jej zastupuje.
Článek 18
Operační plán
1. Výkonný ředitel a žádající členský stát se společně dohodnou na operačním plánu, v němž jsou podrobně uvedeny podmínky vyslání azylových podpůrných týmů. Operační plán obsahuje tyto údaje:
a)
popis situace, způsob a cíle tohoto vyslání, včetně cíle operačního;
b)
předpokládanou dobu vyslání těchto týmů;
c)
zeměpisnou oblast působnosti vyslaných týmů na území žádajícího členského státu;
d)
popis úkolů a zvláštních pokynů pro členy týmů, včetně popisu databází, které jsou tito příslušníci oprávněni konzultovat, a vybavení, které jsou oprávněni v žádajícím členském státě používat;
e)
složení týmů.
2. Všechny změny nebo úpravy operačního plánu vyžadují souhlas jak výkonného ředitele, tak žádajícího členského státu. Kopii pozměněného nebo upraveného operačního plánu podpůrný úřad okamžitě zašle zúčastněným členským státům.
Článek 19
Vnitrostátní kontaktní místo
Pro potřeby komunikace s podpůrným úřadem ohledně všech záležitostí týkajících se azylových podpůrných týmů určí každý členský stát své vnitrostátní kontaktní místo.
Článek 20
Kontaktní místo Unie
1. Výkonný ředitel jmenuje jednoho nebo více odborníků podpůrného úřadu, kteří budou působit jako koordinační kontaktní místo Unie. Výkonný ředitel o tomto jmenování uvědomí hostitelský členský stát.
2. Kontaktní místo Unie jedná jménem podpůrného úřadu ve všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů. Kontaktní místo Unie vykonává zejména tyto funkce:
a)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a hostitelským členským státem;
b)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a členy azylových podpůrných týmů a napomáhá jménem podpůrného úřadu ve všech otázkách týkajících se podmínek vyslání těchto týmů;
c)
dohlíží na řádné provádění operačního plánu; a
d)
informuje podpůrný úřad o všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel může kontaktní místo Unie zmocnit k tomu, aby bylo nápomocno při řešení sporů týkajících se provádění operačního plánu a vysílání azylových podpůrných týmů.
4. Kontaktní místo Unie se při plnění svých úkolů řídí pouze pokyny vydávanými podpůrným úřadem.
Článek 21
Občanskoprávní odpovědnost
1. Působí-li členové azylového podpůrného týmu v hostitelském členském státě, nese tento členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem odpovědnost za jakoukoli škodu, kterou tyto osoby způsobí po dobu trvání operací.
2. Vznikne-li škoda v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, může hostitelský členský stát požádat domovský členský stát, aby mu uhradil částku, kterou hostitelský členský stát zaplatil jako odškodnění obětem nebo osobám oprávněným jménem obětí k náhradě škody.
3. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, zdrží se každý členský stát uplatňování nároků vůči hostitelskému členskému státu nebo jakémukoli jinému členskému státu za škodu, již utrpěl, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
4. Veškeré spory mezi členskými státy týkající se odstavců 2 a 3 tohoto článku, jež nelze vyřešit dohodou mezi nimi, tyto státy předloží Soudnímu dvoru v souladu s článkem 273 Smlouvy o fungování EU.
5. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, nese náklady související se škodou na vybavení podpůrného úřadu během vyslání podpůrný úřad, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
Článek 22
Trestní odpovědnost
Po dobu vyslání azylového podpůrného týmu se na členy azylového podpůrného týmu, pokud jde o jakékoliv trestné činy, které spáchali nebo které byly proti nim spáchány, pohlíží stejně jako na úředníky hostitelského členského státu.
Článek 23
Náklady
Pokud členské státy poskytly své odborníky k vyslání v rámci azylových podpůrných týmů, hradí podpůrný úřad v plné výši náklady na:
a)
dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu;
b)
očkování;
c)
zvláštní požadovaná pojištění;
d)
zdravotní péči;
e)
denní cestovní náhrady, včetně nákladů na ubytování;
f)
technické vybavení podpůrného úřadu; a
g)
odměny odborníků.
KAPITOLA 4
ORGANIZACE PODPŮRNÉHO ÚŘADU
Článek 24
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu zahrnuje:
a)
správní radu;
b)
výkonného ředitele a zaměstnance podpůrného úřadu.
Součástí správní a řídící struktury podpůrného úřadu může být výkonný výbor, pokud byl zřízen v souladu s čl. 29 odst. 2.
Článek 25
Složení správní rady
1. Každý členský stát, pro nějž je toto nařízení závazné, jmenuje jednoho člena správní rady a Komise jmenuje členy dva.
2. Každý člen správní rady může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem; doprovází-li náhradník kteréhokoli člena, účastní se zasedání bez hlasovacího práva.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě zkušeností, profesní odpovědnosti a vysoké odbornosti v oblasti azylu.
4. Zástupce UNHCR je členem správní rady bez hlasovacího práva.
5. Členové správní rady jsou jmenováni na tři roky. Mohou být jmenováni opakovaně. Po uplynutí funkčního období nebo v případě odstoupení zůstávají členové ve funkci, dokud nejsou znovu jmenováni nebo nahrazeni.
Článek 26
Předseda správní rady
1. Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů, kteří mají hlasovací právo. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.
2. Předseda a místopředseda jsou voleni na dobu tří let a mohou být znovuzvoleni pouze jednou. Pokud ovšem kdykoli během svého funkčního období přestane být předseda či místopředseda členem správní rady, skončí jeho funkční období ke stejnému dni.
Článek 27
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady svolává její předseda. Zasedání se účastní výkonný ředitel. Zástupce UNHCR se zasedání neúčastní, jestliže správní rada vykonává funkce stanovené v čl. 29 odst. 1 písm. b), h), i), j) a m) a v čl. 29 odst. 2 a pokud správní rada rozhoduje o uvolnění finančních zdrojů na financování činností, jež podpůrnému úřadu umožní využít odborných znalostí UNHCR v oblasti azylu, jak je uvedeno v článku 50.
2. Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Mimořádná zasedání správní rady se svolávají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost třetiny svých členů.
3. Správní rada může k účasti na jednání přizvat jako pozorovatele jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní.
Dánsko bude zváno k účasti na zasedáních správní rady.
4. Členům správní rady mohou být v souladu s příslušnými ustanoveními jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
5. Podpůrný úřad zajišťuje pro správní radu služby sekretariátu.
Článek 28
Hlasování
1. Není-li stanoveno jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
2. Výkonný ředitel nehlasuje.
3. Předseda se hlasování účastní.
4. Členské státy, které se v plné míře neúčastní acquis Unie týkajícího se azylu, nehlasují v případě, kdy správní rada přijímá rozhodnutí podle čl. 29 odst. 1 písm. e)a dotčený technický dokument se týká výlučně nástroje Unie v oblasti azylu, jenž pro tyto státy není závazný.
5. Jednací řád správní rady stanoví podrobná pravidla hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, a případně i pravidla týkající se usnášeníschopnosti.
Článek 29
Funkce správní rady
1. Správní rada zajišťuje, že podpůrný úřad provádí úkoly, jež mu jsou svěřeny. Je plánovacím a kontrolním orgánem podpůrného úřadu. Plní zejména tyto úkoly:
a)
v návaznosti na stanovisko Komise přijímá tříčtvrtinovou většinou všech svých členů, kteří mají hlasovací právo, svůj jednací řád;
b)
jmenuje výkonného ředitele podle článku 30, vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a případně pozastavuje jeho činnost nebo ho odvolává;
c)
přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti podpůrného úřadu a do 15. června následujícího roku ji předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Souhrnná výroční zpráva se zveřejňuje;
d)
přijímá výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii podle čl. 12 odst. 1. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu. Rada a Komise mohou požádat, aby jim byla zpráva rovněž předložena;
e)
přijímá technické dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2;
f)
do 30. září každého roku, na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a po obdržení stanoviska Komise, přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, pracovní program podpůrného úřadu na příští rok a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Tento pracovní program se přijímá v souladu s ročním rozpočtovým procesem Unie a legislativním pracovním programem Unie v oblasti azylu;
g)
vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu podpůrného úřadu podle kapitoly 5;
h)
v souladu s článkem 42 tohoto nařízení přijímá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001;
i)
přijímá zaměstnaneckou politiku podpůrného úřadu v souladu s článkem 38;
j)
poté, co požádá Komisi o předložení stanoviska, přijme víceletý plán v oblasti personální politiky;
k)
přijímá veškerá rozhodnutí v souvislosti s prováděním mandátu podpůrného úřadu podle tohoto nařízení;
l)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se vytváření a případně i rozvoje informačních systémů uvedených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); a
m)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se zřizování a případně i změn vnitřní struktury podpůrného úřadu.
2. Správní rada může zřídit výkonný výbor, který je nápomocen jí a výkonnému řediteli při přípravě rozhodnutí, pracovních programů a činností, které má správní rada přijmout či schválit, a který v nezbytných případech z důvodu naléhavosti přijímá některá prozatímní rozhodnutí jménem správní rady.
Tento výkonný výbor sestává z osmi členů jmenovaných z řad členů správní rady, přičemž jedním z nich je jeden ze členů Komise zasedajících ve správní radě. Funkční období členů výkonného výboru je stejné jako funkční období členů správní rady.
Na žádost výkonného výboru se mohou zasedání tohoto výboru účastnit bez hlasovacího práva zástupci UNHCR nebo jakákoli jiná osoba, jejíž názor by mohl být relevantní.
Podpůrný úřad stanoví pracovní postupy výkonného výboru ve svém jednacím řádu a tyto postupy zveřejní.
Článek 30
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na období pěti let z vhodných kandidátů na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V rámci tohoto výběrového řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, jestliže na prvním seznamu není žádný vhodný kandidát. Výkonný ředitel je jmenován na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti azylu a správních a řídicích schopností. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Po jeho prohlášení může Evropský parlament přijmout stanovisko, v němž uvede svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada informuje Evropský parlament o způsobu zohlednění tohoto stanoviska. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
V průběhu posledních devíti měsíců pětiletého funkčního období výkonného ředitele provede Komise hodnocení, v němž se zaměří na:
-
výsledky činnosti výkonného ředitele a
-
na úkoly a potřeby podpůrného úřadu v následujících letech.
2. Správní rada může funkční období výkonného ředitele s ohledem na výsledky hodnocení jednou prodloužit nejvýše o další tři roky, avšak pouze je-li toto prodloužení odůvodněno úlohou a potřebami podpůrného úřadu.
3. Správní rada uvědomí Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Během měsíce předcházejícího tomuto prodloužení funkčního období je výkonný ředitel požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Článek 31
Úkoly výkonného ředitele
1. Podpůrný úřad řídí výkonný ředitel, který jedná při plnění svých úkolů nezávisle. Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.
2. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady nebo výkonného výboru, pokud byl zřízen, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
3. Výkonný ředitel podává Evropskému parlamentu zprávy o plnění svých úkolů, je-li o to požádán. Rada může vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
4. Výkonný ředitel je statutárním zástupcem podpůrného úřadu.
5. Výkonnému řediteli může být nápomocen jeden nebo více vedoucích oddělení. Je-li výkonný ředitel nepřítomen, nebo bráni-li mu ve výkonu jeho funkce jiná překážka, zastoupí jej některý z vedoucích oddělení.
6. Výkonný ředitel je odpovědný za správu podpůrného úřadu a za plnění svých úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením. Výkonný ředitel odpovídá zejména za:
a)
běžnou správu podpůrného úřadu;
b)
vypracování pracovních programů podpůrného úřadu po obdržení stanoviska Komise;
c)
provádění pracovních programů a rozhodnutí přijatých správní radou;
d)
vypracování zpráv o zemích původu, jak je stanoveno v čl. 4 písm. b);
e)
vypracování návrhu finančních předpisů podpůrného úřadu za účelem jejich přijetí správní radou podle článku 37, jakož i prováděcích pravidel k nim;
f)
vypracování návrhu výkazu odhadovaných příjmů a výdajů podpůrného úřadu a plnění jeho rozpočtu;
g)
výkon pravomocí stanovených v článku 38 ve vztahu k zaměstnancům podpůrného úřadu;
h)
přijímání veškerých rozhodnutí týkající se řízení informačních systémů stanovených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c);
i)
přijímání veškerých rozhodnutí o řízení vnitřních struktur podpůrného úřadu; a
j)
koordinaci a fungování poradního fóra uvedeného v článku 51. Za tímto účelem výkonný ředitel po konzultaci příslušných organizací občanské společnosti nejprve přijme plán pro ustavení poradního fóra. Jakmile bude fórum formálně ustaveno, výkonný ředitel po konzultaci poradního fóra přijme provozní plán, jehož součástí budou pravidla týkající se četnosti a povahy konzultací a organizační mechanismy pro provádění článku 51. Rovněž se dohodnou transparentní kritéria pro trvalé zapojení poradního fóra.
Článek 32
Pracovní skupiny
1. V rámci svého mandátu stanoveného v tomto nařízení může podpůrný úřad sestavovat pracovní skupiny složené z odborníků z příslušných orgánů členských států působících v oblasti azylu, včetně soudců. Podpůrný úřad sestavuje pracovní skupiny pro účely čl. 4 písm. e) a čl. 12 odst. 2. Místo odborníků mohou být povoláni náhradníci, kteří jsou jmenováni ve stejnou dobu.
2. Komise je oprávněna účastnit se jednání pracovních skupin. Zástupci UNHCR se mohou účastnit všech jednání pracovních skupin podpůrného úřadu nebo jejich části v závislosti na projednávaných otázkách.
3. Pracovní skupiny mohou k účasti na jednáních přizvat jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní, včetně zástupců občanské společnosti působících v oblasti azylu.
KAPITOLA 5
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 33
Rozpočet
1. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se vypracují odhady všech příjmů a výdajů podpůrného úřadu a zanesou se do jeho rozpočtu.
2. Rozpočet podpůrného úřadu musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy podpůrného úřadu zahrnují:
a)
příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Evropské unie;
b)
jakékoli dobrovolné příspěvky od členských států;
c)
poplatky za publikace a veškeré služby poskytované podpůrným úřadem;
d)
příspěvky přidružených zemí.
4. Výdaje podpůrného úřadu zahrnují odměny zaměstnanců, správní náklady, náklady na infrastrukturu a provozní náklady.
Článek 34
Sestavení rozpočtu
1. Výkonný ředitel vypracuje každoročně návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a předá jej správní radě.
2. Správní rada na základě tohoto návrhu vypracuje odhad příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok.
3. Návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu se předkládá každoročně Komisi do 10. února. Konečnou verzi tohoto odhadu, jehož součástí je návrh plánu pracovních míst, předloží správní rada Komisi do 31. března.
4. Komise předkládá odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) společně s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Na základě předložených odhadů Komise zapracuje ty odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, do návrhu tohoto souhrnného rozpočtu, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování EU.
6. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro podpůrný úřad.
7. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst podpůrného úřadu.
8. Rozpočet podpůrného úřadu přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
9. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž může mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
10. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 35
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet podpůrného úřadu plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů.
Článek 36
Předkládání účtů a absolutorium
1. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předloží účetní podpůrného úřadu účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 finančního nařízení.
2. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise předběžnou účetní závěrku podpůrného úřadu Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
3. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce podpůrného úřadu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku podpůrného úřadu a předloží ji správní radě k vyjádření.
4. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce podpůrného úřadu.
5. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předloží výkonný ředitel konečnou účetní závěrku se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
6. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
7. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Svou odpověď zašle rovněž správní radě.
8. Výkonný ředitel poskytne Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.
9. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 37
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy vztahující se na podpůrný úřad. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování podpůrného úřadu, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA 6
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCŮ
Článek 38
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance podpůrného úřadu, včetně výkonného ředitele, se vztahují služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (dále jen „služební řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu.
2. Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu.
3. Podpůrný úřad vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád ostatních zaměstnanců.
4. Správní rada přijme předpisy umožňující zaměstnávat v podpůrnému úřadu dočasně přidělené odborníky z členských států.
Článek 39
Výsady a imunity
Na podpůrný úřad se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
KAPITOLA 7
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
Právní postavení
1. Podpůrný úřad je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.
2. Podpůrný úřad má ve všech členských státech nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Za podpůrný úřad jedná jeho výkonný ředitel.
Článek 41
Jazykový režim
1. Na podpůrný úřad se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (13).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá na základě článku 342 Smlouvy o fungování EU, vypracovávají se výroční souhrnná zpráva o činnosti podpůrného úřadu a jeho roční pracovní program, které jsou uvedeny v čl. 29 odst. 1 písm. c) a f), ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie.
3. Překlady nezbytné pro činnost podpůrného úřadu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 42
Přístup k dokumentům
1. Na dokumenty, které má podpůrný úřad k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.
2. Do šesti měsíců ode dne prvního zasedání přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým podpůrným úřadem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost k veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie, za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
4. Na zpracování osobních údajů podpůrným úřadem se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 43
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Podpůrný úřad uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (14), mimo jiné ustanovení týkající se výměny, zpracování a uchovávání utajovaných informací.
2. Podpůrný úřad rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady, jež v oblasti zpracovávání neutajovaných citlivých informací přijala a provádí Komise.
Článek 44
Boj proti podvodům
1. V zájmu boje proti podvodům, úplatkářství a jakýmkoli jiným nedovoleným činnostem se na podpůrný úřad vztahuje bez omezení nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Podpůrný úřad přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 a neprodleně vydá vhodné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance podpůrného úřadu.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytnutých úřadem a činitelů odpovědných za přidělování těchto prostředků.
Článek 45
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost podpůrného úřadu se řídí právem rozhodným pro dotčenou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené podpůrným úřadem.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí podpůrný úřad v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu způsobenou jeho útvary nebo jeho zaměstnanci při plnění svých úkolů.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný pro spory o náhradu škody uvedené v odstavci 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči podpůrnému úřadu se řídí příslušnými ustanoveními služebního řádu.
Článek 46
Hodnocení a přezkum
1. Do 19. června 2014 zadá podpůrný úřad podle pokynů vydaných správní radou po dohodě s Komisí nezávislé externí hodnocení výsledků své činnosti. Toto hodnocení posoudí vliv podpůrného úřadu na praktickou spolupráci v oblasti azylu a na společný evropský azylový systém. Při hodnocení se patřičně zohlední pokrok, jehož bylo dosaženo v rámci mandátu podpůrného úřadu, a mimo jiné se posoudí, zda je pro zajištění účinné solidarity a sdílení odpovědnosti se členskými státy, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, potřeba dodatečných opatření. Hodnocení se zejména zabývá případnou potřebou upravit úkoly podpůrného úřadu, včetně finančních dopadů jakýchkoli úprav, a posuzuje rovněž vhodnost řídící struktury pro plnění úkolů podpůrného úřadu. Hodnocení bere v úvahu hlediska zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na úrovni jednotlivých členských států.
2. Správní rada po dohodě s Komisí rozhodne o harmonogramu příštích hodnocení, přičemž vezme v úvahu výsledky hodnocení uvedeného v odstavci 1.
Článek 47
Správní kontroly
Činnost podpůrného úřadu podléhá kontrole veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 48
Spolupráce s Dánskem
Podpůrný úřad usnadní operativní spolupráci s Dánskem, včetně výměny informací a osvědčených postupů v oblastech, jimiž se zabývá.
Článek 49
Spolupráce se třetími a přidruženými zeměmi
1. Činnosti podpůrného úřadu se mohou jako pozorovatelé účastnit Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Budou přijata ujednání upřesňující zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti podpůrného úřadu. Součástí těchto ujednání jsou ustanovení týkající se účasti na iniciativách podpůrného úřadu, finančních příspěvků a zaměstnanců. Pokud jde o personální záležitosti, musí být tato ujednání v každém případě v souladu se služebním řádem.
2. V rámci politiky vnějších vztahů Unie usnadňuje podpůrný úřad po dohodě s Komisí a v rozsahu svého mandátu operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, které nejsou uvedeny v odstavci 1, v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, přičemž může rovněž spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro technické aspekty oblastí upravených tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 50
Spolupráce podpůrného úřadu s UNHCR
Podpůrný úřad spolupracuje s UNHCR v oblastech, které upravuje toto nařízení, v rámci pracovních ujednání uzavřených s UNHCR. Pokud jde o podpůrný úřad, rozhoduje o pracovních ujednáních, včetně jejich dopadu na rozpočet, správní rada.
Správní rada může dále rozhodnout o tom, že podpůrný úřad může uvolnit finanční zdroje na pokrytí výdajů UNHCR souvisejících s činnostmi, jež nejsou stanoveny v pracovních ujednáních. Tyto činnosti tvoří součást vztahů založených na úzké spolupráci mezi podpůrným úřadem a UNHCR v souladu s tímto článkem a čl. 2 odst. 5, článkem 5 čl. 9 odst. 1, čl. 25 odst. 4 a čl. 32 odst. 2. V souladu s článkem 75 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se použijí příslušná ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.
Článek 51
Poradní fórum
1. Podpůrný úřad vede intenzivní dialog s příslušnými organizacemi občanské společnosti a příslušnými orgány působícími v oblasti azylové politiky na místní, regionální, státní, evropské nebo mezinárodní úrovni a za tímto účelem zřídí poradní fórum.
2. Poradní fórum je mechanismem k výměně informací a sdílení poznatků. Zajišťuje, že podpůrný úřad s příslušnými zúčastněnými subjekty vede intenzivní dialog.
3. Do činností poradního fóra se mohou zapojit příslušné zúčastněné subjekty v souladu s odstavcem 1. Podpůrný úřad se obrací na členy poradního fóra podle konkrétních potřeb, které se týkají prioritních oblastí činnosti podpůrného úřadu.
UNHCR je členem poradního fóra z titulu své funkce.
4. Podpůrný úřad vyzve poradní fórum zejména k tomu, aby:
a)
předkládalo správní radě připomínky k ročnímu pracovnímu programu, který má být přijat podle čl. 29 odst. 1 písm. f);
b)
zajišťovalo správní radě zpětnou vazbu a navrhovalo jí následná opatření týkající se výroční zprávy uvedené v čl. 29 odst. 1 písm. c) i výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii uvedené v čl. 12 odst. 1 a
c)
sdělovalo výkonnému řediteli a správní radě závěry a doporučení z konferencí, seminářů a zasedání, které jsou pro práci podpůrného úřadu důležité.
5. Poradní fórum se schází nejméně jednou ročně.
Článek 52
Spolupráce s Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, Agenturou pro základní práva a dalšími subjekty Unie a mezinárodními organizacemi
Podpůrný úřad spolupracuje se subjekty Unie, jejichž činnost souvisí s jeho oblastí působnosti, zejména Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, s Agenturou Evropské unie pro základní práva a s mezinárodními organizacemi působícími v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu se Smlouvou o fungování EU a ustanoveními, jež se týkají jejich pravomocí.
Touto spoluprací vznikne součinnost mezi dotčenými subjekty a zamezí se zdvojování činnosti při plnění úkolů podle mandátů těchto subjektů.
Článek 53
Dohoda o sídle a provozní podmínky
V dohodě o sídle, kterou po schválení správní radou uzavře podpůrný úřad s hostitelským členským státem, se stanoví nezbytná opatření související s umístěním podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, spolu se zvláštními pravidly, která se v hostitelském členském státě podpůrného úřadu vztahují na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky. Hostitelský členský stát, poskytne co nejlepší podmínky pro zajištění řádného fungování podpůrného úřadu, včetně vícejazyčné evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.
Článek 54
Zahájení činnosti podpůrného úřadu
Podpůrný úřad zahájí svou činnost v plném rozsahu do 19. června 2011.
Komise je odpovědná za zřízení a počáteční provoz podpůrného úřadu do doby, než bude mít podpůrný úřad provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
Za tímto účelem:
-
může jako prozatímní ředitel působit úředník Komise, který bude plnit úkoly svěřené výkonnému řediteli podpůrného úřadu, dokud nepřevezme funkci výkonný ředitel po svém jmenování správní radou v souladu s článkem 30;
-
mohou úředníci Komise plnit úkoly svěřené podpůrnému úřadu pod vedením prozatímního ředitele nebo výkonného ředitele.
Prozatímní ředitel může schvalovat všechny platby kryté rozpočtovými prostředky podpůrného úřadu po schválení správní radou a může uzavírat smlouvy, včetně pracovních smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst podpůrného úřadu.
Článek 55
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 19. května 2010.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 439/2010
z 19. mája 2010,
ktorým sa zriaďuje Európsky podporný úrad pre azyl
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 74 a článok 78 ods. 1 a 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
Cieľom politiky Únie týkajúcej sa spoločného európskeho azylového systému (ďalej len „CEAS“) je v zmysle ustanovení Haagskeho programu vytvorenie spoločného azylového priestoru prostredníctvom účinného harmonizovaného postupu v súlade s hodnotami a humanitárnou tradíciou Európskej únie.
(2)
Vďaka zavedeniu spoločných minimálnych noriem došlo v posledných rokoch na ceste k vytvoreniu CEAS k veľkému pokroku. Napriek tomu však medzi členskými štátmi pretrvávajú veľké rozdiely v poskytovaní medzinárodnej ochrany a v jej formách. Tieto rozdiely je potrebné zmenšiť.
(3)
Vo svojom akčnom pláne v oblasti azylu prijatom v júni 2008 Komisia oznámila úmysel vytvoriť CEAS prostredníctvom návrhu revízie existujúcich právnych nástrojov s cieľom dosiahnuť väčšiu harmonizáciu uplatniteľných noriem a posilniť podporu praktickej spolupráce medzi členskými štátmi, a to najmä prostredníctvom legislatívneho návrhu na zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl (ďalej len „podporný úrad“), ktorý umožní zvýšiť koordináciu operačnej spolupráce medzi členskými štátmi na účely účinného vykonávania spoločných pravidiel.
(4)
V Európskom pakte o prisťahovalectve a azyle prijatom v septembri 2008 Európska rada slávnostne pripomenula, že podľa Ženevského dohovoru z 28. júla 1951 o právnom postavení utečencov, zmeneného a doplneného newyorským protokolom z 31. januára 1967 a inými príslušnými zmluvami, má každý prenasledovaný cudzinec právo získať pomoc a ochranu na území Európskej únie. Zároveň sa tiež výslovne dohodla na zriadení Európskeho podporného úradu v roku 2009.
(5)
V európskom legislatívnom rámci je cieľom praktickej spolupráce v oblasti azylu zvýšenie súladu a zabezpečenie pretrvávajúcej kvality rozhodovacích postupov členských štátov v uvedenej oblasti. V posledných rokoch sa prijalo viacero opatrení týkajúcich sa praktickej spolupráce, predovšetkým prijatie spoločného prístupu k informáciám o krajinách pôvodu a zriadenie spoločného európskeho vzdelávacieho programu v oblasti azylu.
(6)
S cieľom posilniť a ďalej rozvíjať tieto opatrenia týkajúce sa praktickej spolupráce by sa mal zriadiť podporný úrad. Podporný úrad by mal tieto opatrenia a poznatky získané na ich základe riadne zohľadniť.
(7)
V prípade členských štátov, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu a nadmernému tlaku vyplývajúcemu z ich geografickej alebo demografickej situácie, by mal podporný úrad podporovať rozvoj solidarity v rámci Únie, ktorej cieľom je lepší presun osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu medzi členskými štátmi, pričom sa bude dohliadať na to, aby sa azylové a prijímacie systémy nezneužívali.
(8)
Na účely optimálneho plnenia svojho mandátu by podporný úrad mal byť nezávislý v technických oblastiach, ako aj v právnej, správnej a finančnej oblasti. Z tohto dôvodu by mal byť podporný úrad orgánom Únie s právnou subjektivitou a vykonávacími právomocami, ktoré sa mu týmto nariadením zverujú.
(9)
Podporný úrad by mal úzko spolupracovať s Komisiou, ako aj azylovými orgánmi členských štátov, vnútroštátnymi imigračnými, azylovými alebo inými útvarmi a využívať ich kapacity a odborné znalosti. Členské štáty by mali s podporným úradom spolupracovať, aby tak zabezpečili, že bude schopný napĺňať svoj mandát.
(10)
Podporný úrad by mal zároveň úzko spolupracovať s Vysokým komisárom OSN pre utečencov (ďalej len „UNHCR“) a podľa potreby s príslušnými medzinárodnými organizáciami, a tak využívať ich odborné znalosti a podporu. Z tohto dôvodu by sa mali úlohy UNHCR a ostatných príslušných medzinárodných organizácií plne uznať a tieto organizácie by sa mali zapojiť do činností podporného úradu. Žiadne finančné prostriedky, ktoré v súlade s týmto nariadením podporný úrad poskytol UNHCR, by nemali vyústiť do zdvojenia financovania činností UNHCR, ktorý už na takéto činnosti získal iné medzinárodné alebo vnútroštátne zdroje.
(11)
S cieľom napĺňať svoje poslanie a v rozsahu potrebnom na plnenie zverených úloh by mal podporný úrad okrem toho spolupracovať s ďalšími orgánmi Únie, predovšetkým s Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), zriadenou nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a Agentúrou Európskej únie pre základné práva (FRA), zriadenou nariadením Rady (ES) č. 168/2007 (3).
(12)
Podporný úrad by mal spolupracovať s Európskou migračnou sieťou, zriadenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby sa vyhlo zdvojeniu činností. Podporný úrad by tiež mal udržiavať úzky dialóg s občianskou spoločnosťou, a to s cieľom vymieňať si informácie a zbierať znalosti v oblasti azylu.
(13)
Podporný úrad by mal byť európskym odborným strediskom pre oblasť azylu a mal by byť poverený zjednodušovaním, koordináciou a posilňovaním všetkých aspektov praktickej spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti azylu, aby mohli členské štáty poskytovať lepšiu medzinárodnú ochranu osobám, ktoré na ňu majú právo, zatiaľ čo by podľa možností spravodlivo a účinne zaobchádzali s osobami, ktoré na medzinárodnú ochranu nemajú nárok. Podporný úrad by mal plniť tri hlavné úlohy, t. j. prispievať k uplatňovaniu CEAS, poskytovať podporu praktickej spolupráce členských štátov v oblasti azylu a poskytovať podporu členským štátom, ktoré sú vystavené mimoriadnemu tlaku.
(14)
Podporný úrad by nemal disponovať priamymi ani nepriamymi právomocami z hľadiska rozhodovacieho postupu azylových orgánov členských štátov týkajúceho sa individuálnych žiadostí o medzinárodnú ochranu.
(15)
S cieľom poskytovať a/alebo koordinovať poskytovanie rýchlej a účinnej operačnej podpory členským štátom, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku, by mal podporný úrad na žiadosť dotknutých členských štátov koordinovať činnosti na podporu uvedených členských štátov okrem iného prostredníctvom vysielania podporných azylových tímov pozostávajúcich z expertov v predmetnej oblasti na ich územie. Tieto tímy by mali ponúknuť najmä odborné znalosti v oblasti tlmočenia, informácie o krajinách pôvodu a znalosti postupov vybavovania a správy žiadostí o azyl. S cieľom zabezpečiť efektívnosť takéhoto vyslania by sa mal systém podporných azylových tímov riadiť týmto nariadením.
(16)
Vzhľadom na nezávislosť podporného úradu, vedeckú a technickú kvalitu podpory a informácií, ktoré poskytuje, transparentnosť jeho postupov a metód práce a presnosť, s akou vykonáva úlohy, ktoré mu boli pridelené, by mal podporný úrad napĺňať svoje poslanie za podmienok, ktoré mu umožnia plniť funkciu referenčného bodu.
(17)
S cieľom účinne kontrolovať fungovanie podporného úradu by mali byť Komisia a členské štáty zastúpené v jeho správnej rade. Pokiaľ by to bolo možné, správna rada by mala pozostávať z operačných riadiacich pracovníkov azylových útvarov členských štátov alebo ich zástupcov. Tejto rade by sa mali udeliť potrebné právomoci, a to najmä na zostavenie rozpočtu, kontrolu jeho vykonávania, prijímanie príslušných finančných predpisov, zavedenie transparentných pracovných postupov pre rozhodnutia podporného úradu, prijímanie výročnej správy o situácii v oblasti azylu v Únii a technických dokumentov týkajúcich sa vykonávania nástrojov Únie v oblasti azylu, ako aj vymenovanie výkonného riaditeľa a podľa potreby i výkonného výboru. V snahe v plnej miere začleniť UNHCR do činností podporného úradu a vzhľadom na jeho odborné znalosti v oblasti azylu by UNHCR mal byť zastúpený v správnej rady ako člen bez hlasovacieho práva.
(18)
Vzhľadom na povahu úloh podporného úradu a úlohu výkonného riaditeľa a s cieľom umožniť Európskemu parlamentu prijať stanovisko k vybranému kandidátovi pred jeho vymenovaním a pred možným predĺžením jeho funkčného obdobia by sa mal výkonný riaditeľ vyzvať, aby predložil vyhlásenie a odpovedal na otázky príslušného výboru alebo výborov Európskeho parlamentu. Výkonný riaditeľ by mal tiež predkladať Európskemu parlamentu výročnú správu. Okrem toho by mal mať Európsky parlament možnosť vyzvať výkonného riaditeľa, aby podal správu o plnení svojich úloh.
(19)
S cieľom zabezpečiť jeho úplnú samostatnosť a nezávislosť podporný úrad by mal mať vlastný rozpočet, ktorého príjmy budú prevažne pozostávať z príspevku Únie. Financovanie podporného úradu by malo podliehať dohode s rozpočtovým orgánom, ako je stanovené v bode 47 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5). Rozpočtový postup Únie by sa mal uplatniť vo všetkých prípadoch, ak ide o príspevok Únie a na všetky dotácie pochádzajúce zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Kontrolu účtov by mal vykonávať Dvor audítorov.
(20)
Podporný úrad by mal zároveň spolupracovať s orgánmi tretích krajín a medzinárodnými organizáciami príslušnými v oblasti pôsobnosti tohto nariadenia a tretími krajinami v rámci pracovných dohôd uzavretých v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
(21)
V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska vo vzťahu k priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ, Spojené kráľovstvo a Írsko oznámili listami z 18. mája 2009 želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.
(22)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(23)
Vzhľadom na to, že Dánsko ako členský štát doteraz prispievalo k praktickej spolupráci medzi členskými štátmi v oblasti azylu, mal by podporný úrad podporovať operačnú spoluprácu s touto krajinou. Z tohto hľadiska by sa mal zástupca Dánska vyzvať, aby sa zúčastňoval na všetkých zasadnutiach správnej rady, ktorá by mohla v prípade potreby rozhodnúť aj o prizvaní dánskych pozorovateľov na zasadnutia pracovných skupín.
(24)
Na účely naplnenia svojho poslania by mal byť podporný úrad otvorený účasti krajín, ktoré s Úniou uzavreli dohody, v dôsledku ktorých prijali a uplatňujú právo Únie v oblasti, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie (najmä Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko). V súlade s ustanoveniami ZFEÚ by mal byť podporný úrad po dohode s Komisiou oprávnený tiež uzavrieť pracovné dohody s inými krajinami ako tými, ktoré uzavreli s Úniou dohody, v dôsledku ktorých prijali a uplatňujú právo Únie. V žiadnom prípade by však podporný úrad nemal tvoriť samostatnú vonkajšiu politiku.
(25)
Na podporný úrad by sa malo vzťahovať nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), a najmä jeho článok 185.
(26)
Na podporný úrad by sa malo bez obmedzenia vzťahovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (7), pričom podporný úrad by mal pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8).
(27)
Na podporný úrad by sa malo vzťahovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (9).
(28)
V súvislosti so spracúvaním osobných údajov podporným úradom by sa malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (10).
(29)
Potrebné ustanovenia o poskytnutí sídla podporného úradu v hostiteľskom členskom štáte a osobitné pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých zamestnancov podporného úradu a členov ich rodín, by sa mali vymedziť v dohode o sídle. Na účely riadneho fungovania podporného úradu by mal hostiteľský členský štát zabezpečiť najlepšie možné podmienky, a to vrátane vzdelávania detí a dopravy, aby prilákal vysokokvalitné ľudské zdroje z čo najširšej geografickej oblasti.
(30)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to potrebu zlepšiť uplatňovanie CEAS, zjednodušiť, koordinovať a posilniť praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti azylu a poskytovať a/alebo koordinovať poskytovanie operačnej podpory členským štátom, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(31)
V tomto nariadení sa dodržiavajú základné práva, je v súlade so zásadami uznanými predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie a malo by sa uplatňovať v súlade s právom na azyl, ktoré sa uznáva v článku 18 charty,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA 1
ZRIADENIE A POSLANIE EURÓPSKEHO PODPORNÉHO ÚRADU PRE AZYL
Článok 1
Zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl
Týmto sa zriaďuje Európsky podporný úrad pre azyl (ďalej len „podporný úrad“) s cieľom podporovať uplatňovanie spoločného európskeho azylového systému (ďalej len „CEAS“), posilňovať praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti azylu a poskytovať a/alebo koordinovať poskytovanie operačnej podpory členským štátom, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku.
Článok 2
Poslanie podporného úradu
1. Podporný úrad zjednodušuje, koordinuje a posilňuje všetky aspekty praktickej spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti azylu s cieľom podporiť lepšie uplatňovanie CEAS. Z tohto hľadiska je podporný úrad naplno zapojený do vonkajšieho rozmeru CEAS.
2. Podporný úrad poskytuje účinnú operačnú podporu členským štátom, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku, pričom využíva všetky prostriedky, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré môže patriť aj koordinácia zdrojov zabezpečených členskými štátmi podľa podmienok ustanovených v tomto nariadení.
3. Podporný úrad poskytuje vedeckú a technickú pomoc vo vzťahu k politikám a právnym predpisom Únie vo všetkých oblastiach, ktoré majú na oblasť azylu priamy alebo nepriamy vplyv, aby tak mohol zabezpečiť plnú podporu praktickej spolupráci v oblasti azylu a účinne plniť svoje úlohy. Predstavuje nezávislý zdroj informácií v súvislosti so všetkými otázkami spadajúcimi do týchto oblastí.
4. Podporný úrad napĺňa svoje poslanie za podmienok, ktoré mu umožňujú plniť funkciu referenčného bodu vzhľadom na jeho nezávislosť, vedeckú a technickú kvalitu pomoci a informácií, ktoré poskytuje, transparentnosť jeho operačných postupov a metód práce, presnosť, s akou vykonáva úlohy, ktoré mu boli pridelené, a podporu informačných technológií potrebných na plnenie jeho mandátu.
5. Podporný úrad úzko spolupracuje s azylovými orgánmi členských štátov, vnútroštátnymi imigračnými, azylovými a inými útvarmi a s Komisiou. Podporný úrad plní svoje úlohy bez toho, aby boli dotknuté úlohy zverené iným príslušným orgánom Únie, a pracuje v úzkej spolupráci s týmito orgánmi, ako aj s UNHCR.
6. Podporný úrad nedisponuje žiadnymi právomocami z hľadiska prijímania rozhodnutí azylových orgánov členských štátov o individuálnych žiadostiach o medzinárodnú ochranu.
KAPITOLA 2
ÚLOHY PODPORNÉHO ÚRADU
ODDIEL 1
Podpora praktickej spolupráce v oblasti azylu
Článok 3
Najlepšie postupy
Podporný úrad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti, ktoré umožňujú výmenu informácií a zisťovanie a zhromažďovanie najlepších postupov v oblasti azylu medzi členskými štátmi.
Článok 4
Informácie o krajinách pôvodu
Podporný úrad organizuje, podporuje a koordinuje všetky činnosti týkajúce sa informácií o krajinách pôvodu, a najmä:
a)
transparentným a nestranným spôsobom zhromažďuje relevantné, spoľahlivé, presné a aktuálne informácie o krajinách pôvodu osôb žiadajúcich o medzinárodnú ochranu, pričom využíva všetky relevantné zdroje informácií vrátane informácií získaných od vládnych, mimovládnych a medzinárodných organizácií a inštitúcií a orgánov Únie;
b)
vypracúva návrhy správ o krajinách pôvodu na základe informácií získaných podľa písmena a);
c)
spravuje, vyvíja a udržiava portál na zhromažďovanie informácií o krajinách pôvodu, a to s cieľom zabezpečovať jeho transparentnosť v súlade s potrebnými pravidlami na prístup k takýmto informáciám podľa článku 42;
d)
vypracúva jednotný formát a spoločnú metodiku prezentácie, overovania a využívania informácií o krajinách pôvodu;
e)
transparentným spôsobom analyzuje informácie o krajinách pôvodu, a to s cieľom presadzovať zbližovanie kritérií posudzovania a podľa potreby s využitím výsledkov zasadnutí jednej alebo viacerých pracovných skupín. Účelom tejto analýzy nie je poskytovať členským štátom pokyny týkajúce sa schvaľovania alebo zamietania žiadostí o medzinárodnú ochranu.
Článok 5
Podpora pri presune osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu v rámci Únie
V prípade členských štátov, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu a nadmernému tlaku vyplývajúcemu najmä z ich geografickej alebo demografickej situácie, podporný úrad podporuje, uľahčuje a koordinuje výmenu informácií a ostatné činnosti týkajúce sa presunu osôb v rámci Únie. Presun osôb v rámci Únie sa vykoná len na dohodnutom základe medzi členskými štátmi, so súhlasom osoby požívajúcej medzinárodnú ochranu a podľa potreby po konzultácii s UNHCR.
Článok 6
Podpora odbornej prípravy
1. Podporný úrad zabezpečuje a rozvíja odbornú prípravu pre členov všetkých vnútroštátnych správnych a súdnych orgánov, ako aj všetkých príslušných vnútroštátnych útvarov členských štátov pôsobiacich v oblasti azylu. Účasť na odbornej príprave nemá vplyv na vnútroštátne systémy a postupy.
Podporný úrad vypracúva uvedenú odbornú prípravu v úzkej spolupráci s azylovými orgánmi členských štátov a podľa potreby využíva odborné kapacity akademických inštitúcií a iných príslušných organizácií.
2. Podporný úrad spravuje a rozvíja európsky vzdelávací program v oblasti azylu, pričom zohľadňuje existujúcu spoluprácu Únie v tejto oblasti.
3. Odborná príprava, ktorú podporný úrad poskytuje, môže byť všeobecná, špecifická alebo tematická a môže zahŕňať metodiku školenia školiteľov.
4. Činnosti špecifickej alebo tematickej odbornej prípravy zamerané na získavanie znalostí a zručností týkajúcich sa azylových otázok zahŕňajú okrem iného:
a)
medzinárodné právne predpisy v oblasti ľudských práv a acquis Únie v oblasti azylu vrátane konkrétnych právnych otázok a judikatúry;
b)
otázky súvisiace s vybavovaním žiadostí o azyl od maloletých a ohrozených osôb s osobitnými potrebami;
c)
metódy vedenia pohovoru;
d)
využívanie lekárskych a právnych posudkov v azylovom konaní;
e)
otázky súvisiace so zhromažďovaním informácií o krajinách pôvodu, nakladaním s nimi a ich využívaním;
f)
podmienky prijímania vrátane osobitnej pozornosti pre zraniteľné skupiny a obete mučenia.
5. Ponúkaná odborná príprava má byť vysokokvalitná a má vymedziť kľúčové zásady a najlepšie postupy, a tak prispieť k väčšiemu zbližovaniu administratívnych metód a rozhodnutí a právnej praxe pri úplnom rešpektovaní nezávislosti vnútroštátnych súdnych orgánov.
6. Pre expertov, ktorí patria do rezervnej skupiny v oblasti azylu uvedenej v článku 15, podporný úrad organizuje špecializovanú odbornú prípravu týkajúcu sa úloh a funkcií, ktoré majú plniť, pričom pre nich organizuje aj pravidelné cvičenia v súlade s časovým rozvrhom špecializovanej odbornej prípravy a cvičení uvedeným v jeho ročnom pracovnom programe.
7. Podporný úrad môže organizovať odbornú prípravu na území členských štátov a v spolupráci s nimi.
Článok 7
Podpora vonkajšieho rozmeru CEAS
Podporný úrad po dohode s Komisiou koordinuje výmenu informácií a ostatné vykonávané činnosti, ktoré sa týkajú otázok súvisiacich s uplatňovaním nástrojov a mechanizmov súvisiacich s vonkajším rozmerom CEAS.
Podporný úrad koordinuje výmenu informácií a ostatné činnosti týkajúce sa presídlenia, ktoré prijali členské štáty s cieľom uspokojiť potreby medzinárodnej ochrany utečencov v tretích krajinách a preukázať solidaritu s hostiteľskými krajinami.
V rámci svojho mandátu a v súlade s článkom 49 môže podporný úrad spolupracovať s príslušnými orgánmi tretích krajín v technických otázkach, najmä s cieľom presadzovať a podporovať budovanie kapacít v rámci vlastných azylových a prijímacích systémov tretích krajín a vykonávať regionálne programy ochrany a iné činnosti podstatné pre udržateľné riešenia.
ODDIEL 2
Podpora členským štátom, ktoré sú vystavené mimoriadnemu tlaku
Článok 8
Mimoriadny tlak na azylový a prijímací systém
Podporný úrad koordinuje a podporuje spoločné činnosti na pomoc azylovým a prijímacím systémom členských štátov, ktoré sú vystavené mimoriadnemu tlaku, ktorý spôsobuje výnimočne veľké a naliehavé nároky na ich prijímacie mechanizmy a azylové systémy. Takýto tlak môže vyplývať z náhleho príchodu veľkého počtu štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí môžu potrebovať medzinárodnú ochranu, alebo z geografickej alebo demografickej situácie daného členského štátu.
Článok 9
Zhromažďovanie a analýza informácií
1. Na to, aby bolo možné posúdiť potreby členských štátov vystavených mimoriadnemu tlaku, podporný úrad najmä na základe informácií od členských štátov, UNHCR a podľa potreby aj príslušných organizácií zhromažďuje potrebné informácie, ktoré mu umožnia stanoviť, pripraviť a vymedziť núdzové opatrenia uvedené v článku 10, ktorých cieľom je čeliť takémuto tlaku.
2. Na základe údajov od členských štátov vystavených mimoriadnemu tlaku podporný úrad systematicky zaznamenáva, zbiera a analyzuje informácie týkajúce sa štruktúr a pracovníkov, ktorí sú dostupní najmä v oblasti prekladu a tlmočenia, informácie o krajinách pôvodu a o pomoci pri vybavovaní a riadení azylových prípadov, ako aj azylové kapacity v týchto členských štátoch vystavených mimoriadnemu tlaku s cieľom podporiť vzájomné rýchle a spoľahlivé poskytovanie informácií medzi rôznymi azylovými orgánmi členských štátov.
3. Podporný úrad analyzuje údaje o každom náhlom príchode veľkého počtu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorý by mohol vyvolať mimoriadny tlak na azylové a prijímacie systémy, a zabezpečuje rýchlu výmenu relevantných informácií medzi členskými štátmi a Komisiou. Podporný úrad využíva existujúce systémy a mechanizmy včasného varovania a v prípade potreby vytvorí systém včasného varovania na svoje vlastné účely.
Článok 10
Podpora činností členských štátov
Na žiadosť dotknutého členského štátu koordinuje podporný úrad činnosti na podporu členských štátov, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku, pričom koordinuje:
a)
činnosť na pomoc členským štátom, ktoré sú vystavené mimoriadnemu tlaku, s cieľom zjednodušiť prvotnú analýzu žiadostí o azyl posudzovaných príslušnými vnútroštátnymi orgánmi;
b)
činnosti, ktoré členským štátom vystaveným mimoriadnemu tlaku umožnia sprístupnenie primeraných prijímacích mechanizmov, predovšetkým núdzového ubytovania, dopravy a lekárskej pomoci;
c)
podporné azylové tímy, ktorých podmienky fungovania sú ustanovené v kapitole 3.
ODDIEL 3
Príspevok k uplatňovaniu CEAS
Článok 11
Zhromažďovanie a výmena informácií
1. Podporný úrad organizuje, koordinuje a podporuje výmenu informácií medzi azylovými orgánmi členských štátov, ako aj medzi Komisiou a azylovými orgánmi členských štátov v súvislosti s uplatňovaním všetkých príslušných nástrojov acquis Únie v oblasti azylu. Na tento účel môže podporný úrad vytvoriť databázy obsahujúce vecné informácie, právne databázy a databázy judikatúry týkajúce sa nástrojov v oblasti azylu na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, a to okrem iného i s využitím existujúcich mechanizmov. Bez toho, aby boli dotknuté činnosti podporného úradu podľa článku 15 a 16, sa v týchto databázach nesmú uchovávať žiadne osobné údaje, pokiaľ ich podporný úrad nezískal z dokumentov, ktoré sú prístupné verejnosti.
2. Podporný úrad zhromažďuje predovšetkým tieto informácie:
a)
informácie o vybavovaní žiadostí o medzinárodnú ochranu vnútroštátnymi správnymi a inými orgánmi;
b)
informácie o vnútroštátnom práve a vývoji práva v oblasti azylu, ako aj o judikatúre v tejto oblasti.
Článok 12
Správy a iné dokumenty podporného úradu
1. Podporný úrad každý rok pripravuje správu o situácii v oblasti azylu v Únii, pričom riadne zohľadňuje dostupné informácie z iných relevantných zdrojov. V rámci tejto správy podporný úrad hodnotí najmä výsledky činností realizovaných v zmysle tohto nariadenia a vykonáva ich komplexné porovnávacie analýzy s cieľom zlepšiť kvalitu, konzistentnosť a účinnosť CEAS.
2. V súlade so svojím pracovným programom alebo na žiadosť správnej rady či Komisie, ktorá riadne zohľadňuje stanoviská členských štátov, môže podporný úrad po riadnom zohľadnení stanovísk členských štátov alebo Európskeho parlamentu vychádzajúcich z úzkej spolupráce so svojimi pracovnými skupinami a Komisiou prijať technické dokumenty o uplatňovaní nástrojov Únie v oblasti azylu vrátane usmernení a prevádzkových príručiek. Vždy keď sa takéto technické dokumenty odvolávajú na ustanovenia medzinárodného práva o utečencoch, je potrebné riadne zohľadniť príslušné usmernenia UNHCR. Účelom týchto dokumentov nie je poskytovať členským štátom pokyny týkajúce sa schvaľovania alebo zamietania žiadostí o medzinárodnú ochranu.
KAPITOLA 3
PODPORNÉ AZYLOVÉ TÍMY
Článok 13
Koordinácia
1. Členský štát alebo členské štáty vystavené mimoriadnemu tlaku môžu požiadať podporný úrad o vyslanie podporného azylového tímu. Žiadajúci členský štát alebo členské štáty v súlade s článkom 18 ods. 1 predovšetkým konkrétne popíšu situáciu, uvedú ciele žiadosti o vyslanie a špecifikujú predpokladané požiadavky týkajúce sa vyslania.
2. V reakcii na takúto požiadavku môže podporný úrad koordinovať nevyhnutnú technickú a operačnú pomoc pre žiadajúci členský štát alebo členské štáty a časovo obmedzené vyslanie podporného azylového tímu na územie uvedeného členského štátu alebo členských štátov na základe operačného plánu uvedeného v článku 18.
Článok 14
Technická pomoc
V rámci podporných činností pre členské štáty, ktoré podporný úrad vykonáva v súlade s článkom 10, poskytujú podporné azylové tímy odborné znalosti, ako je dohodnuté v operačnom pláne uvedenom v článku 18, a to najmä znalosti v oblasti tlmočenia, informácie o krajinách pôvodu a znalosti postupov vybavovania a správy žiadostí o azyl.
Článok 15
Rezervná skupina v oblasti azylu
1. Na návrh výkonného riaditeľa rozhoduje správna rada podporného úradu trojštvrtinovou väčšinou členov s hlasovacím právom o profiloch a celkovom počte expertov, ktorí majú byť k dispozícii na účely zostavenia podporných azylových tímov (rezervná skupina v oblasti azylu). Podporný úrad zostaví zoznam tlmočníkov k dispozícii, ktorí budú súčasťou rezervnej skupiny v oblasti azylu. Rovnaký postup sa uplatňuje v súvislosti s každou následnou zmenou profilu a celkového počtu expertov takejto rezervnej skupiny.
2. Členské štáty prispievajú do rezervnej skupiny v oblasti azylu prostredníctvom zoznamu národných expertov na základe vymedzených profilov, pričom navrhujú expertov, ktorí zodpovedajú požadovaným profilom.
Členské štáty pomáhajú podpornému úradu pri hľadaní tlmočníkov na zoznam tlmočníkov.
Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či tlmočníkov vyšlú alebo ich poskytnú prostredníctvom videokonferencie.
Článok 16
Vyslanie
1. Domovský členský štát si zachováva nezávislosť, pokiaľ ide o výber počtu a profilov expertov (vnútroštátna rezerva) a trvanie ich vyslania. Na žiadosť podporného úradu členské štáty pripravia týchto expertov na vyslanie s výnimkou prípadov, ak čelia situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh, ako napríklad situácia, ktorej výsledkom je nedostatok personálu na výkon postupov určovania postavenia osôb žiadajúcich o medzinárodnú ochranu. Na žiadosť podporného úradu členské štáty čo najskôr oznámia počet, mená a profily expertov zo svojej vnútroštátnej rezervy, ktorých môžu čo najskôr poskytnúť do podporného azylového tímu.
2. Pri zostavovaní podporného azylového tímu, ktorý má byť vyslaný, výkonný riaditeľ zohľadňuje osobitné okolnosti, ktorým čelí žiadajúci členský štát. Podporný azylový tím je zložený v súlade s operačným plánom uvedeným v článku 18.
Článok 17
Rozhodovací postup týkajúci sa vyslania
1. V náležitých prípadoch môže výkonný riaditeľ vyslať expertov podporného úradu, aby zhodnotili situáciu v žiadajúcom členskom štáte.
2. Výkonný riaditeľ ihneď informuje správnu radu o každej žiadosti o vyslanie podporných azylových tímov.
3. Výkonný riaditeľ prijme rozhodnutie vo veci žiadosti o vyslanie podporných azylových tímov v čo najkratšom čase, najneskôr však do piatich pracovných dní odo dňa doručenia žiadosti. Výkonný riaditeľ písomne oznámi svoje rozhodnutie súčasne žiadajúcemu členskému štátu a správnej rade, pričom v ňom uvedie hlavné dôvody, na ktorých sa rozhodnutie zakladá.
4. Ak výkonný riaditeľ rozhodne o vyslaní jedného alebo viacerých podporných azylových tímov, podporný úrad a žiadajúci členský štát okamžite vypracujú operačný plán v súlade s článkom 18.
5. Hneď po schválení tohto plánu výkonný riaditeľ informuje členské štáty, ktorých experti majú byť vyslaní, o požadovanom počte a profiloch expertov. Tieto informácie sa písomne oznámia národným kontaktným bodom uvedeným v článku 19, pričom sa uvedie predpokladaný deň vyslania. Zároveň sa im poskytne kópia operačného plánu.
6. Ak je výkonný riaditeľ neprítomný alebo nemôže vykonávať svoje povinnosti z iných dôvodov, rozhodnutia týkajúce sa vyslania podporných azylových tímov prijíma vedúci oddelenia poverený jeho zastupovaním.
Článok 18
Operačný plán
1. Výkonný riaditeľ a žiadajúci členský štát sa dohodnú na operačnom pláne, v ktorom sa podrobne stanovia podmienky vyslania podporných azylových tímov. Operačný plán obsahuje tieto informácie:
a)
opis situácie s pracovnými metódami a cieľmi vyslania vrátane operačného cieľa;
b)
predpokladané trvanie vyslania podporných azylových tímov;
c)
príslušnú geografickú oblasť v žiadajúcom členskom štáte, kam budú podporné azylové tímy vyslané;
d)
opis úloh a osobitné pokyny pre členov podporných azylových tímov vrátane pokynov týkajúcich sa databáz a vybavenia, ktoré sú oprávnení využívať v žiadajúcom členskom štáte; a
e)
zloženie podporných azylových tímov.
2. Všetky zmeny a doplnenia alebo úpravy operačného plánu si vyžadujú spoločný súhlas výkonného riaditeľa a žiadajúceho členského štátu. Podporný úrad ihneď zašle kópiu zmeneného a doplneného alebo upraveného operačného plánu zúčastneným členským štátom.
Článok 19
Národný kontaktný bod
Každý členský štát určí národný kontaktný bod poverený komunikáciou s podporným úradom v súvislosti so všetkými otázkami, ktoré sa týkajú podporných azylových tímov.
Článok 20
Kontaktný bod Únie
1. Výkonný riaditeľ vymenuje jedného alebo viacerých expertov podporného úradu, ktorí budú plniť úlohu kontaktného bodu Únie povereného koordináciou. Výkonný riaditeľ informuje o tomto vymenovaní hostiteľský členský štát.
2. Kontaktný bod Únie koná v mene podporného úradu vo všetkých otázkach vyslania podporných azylových tímov. Kontaktný bod Únie predovšetkým:
a)
koná ako spojovací článok medzi podporným úradom a hostiteľským členským štátom;
b)
koná ako spojovací článok medzi podporným úradom a členmi podporných azylových tímov a v mene podporného úradu poskytuje pomoc vo všetkých otázkach týkajúcich sa podmienok vyslania týchto tímov;
c)
kontroluje správne plnenie operačného plánu; a
d)
podáva podpornému úradu správy o všetkých otázkach týkajúcich sa vyslania podporných azylových tímov.
3. Výkonný riaditeľ môže kontaktný bod Únie splnomocniť na poskytovanie pomoci pri riešení sporov týkajúcich sa plnenia operačného plánu a vysielania podporných azylových tímov.
4. Pri výkone svojich povinností kontaktný bod Únie prijíma pokyny iba od podporného úradu.
Článok 21
Občianskoprávna zodpovednosť
1. Ak členovia podporného azylového tímu pôsobia v hostiteľskom členskom štáte, nesie tento členský štát v súlade so svojimi vnútroštátnymi predpismi zodpovednosť za akúkoľvek škodu, ktorú tieto osoby spôsobia počas ich operácií.
2. Ak táto škoda vznikla v dôsledku hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného konania, hostiteľský členský štát sa môže obrátiť na domovský členský štát, aby mu ten nahradil sumu, ktorú hostiteľský členský štát zaplatil poškodeným alebo osobám oprávneným na náhradu škody v ich mene.
3. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie práv členského štátu voči tretím osobám, sa každý členský štát zdrží nárokov voči hostiteľskému členskému štátu alebo ktorémukoľvek inému členskému štátu za škody, ktoré utrpel, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného konania.
4. Všetky spory medzi členskými štátmi, ktoré sa týkajú uplatňovania odsekov 2 a 3 tohto článku a ktoré nie je možné vyriešiť medzi nimi dohodou, sa predložia Súdnemu dvoru v súlade s článkom 273 ZFEÚ.
5. Bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie jeho práv voči tretím osobám, znáša podporný úrad náklady súvisiace so škodou spôsobenou na svojom zariadení počas vyslania, a to okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného konania.
Článok 22
Trestná zodpovednosť
Počas vyslania podporného azylového tímu sa s členmi tohto tímu zaobchádza v prípade akýchkoľvek trestných činov, ktoré spáchali alebo boli spáchané voči nim, rovnako ako s predstaviteľmi hostiteľského členského štátu.
Článok 23
Náklady
Ak členské štáty poskytnú k dispozícii svojich expertov na účely vyslania podporných azylových tímov, podporný úrad hradí nasledujúce náklady:
a)
cestovné náklady z domovského členského štátu do hostiteľského členského štátu a z hostiteľského členského štátu do domovského členského štátu;
b)
náklady na očkovanie;
c)
náklady na požadované osobitné poistenie;
d)
náklady na zdravotnú starostlivosť;
e)
diéty vrátane nákladov na ubytovanie;
f)
náklady súvisiace s technickým vybavením podporného úradu; a
g)
odmeny pre expertov.
KAPITOLA 4
ORGANIZÁCIA PODPORNÉHO ÚRADU
Článok 24
Správna a riadiaca štruktúra podporného úradu
Správnu a riadiacu štruktúru podporného úradu tvorí:
a)
správna rada;
b)
výkonný riaditeľ a zamestnanci podporného úradu.
Do správnej a riadiacej štruktúry podporného úradu môže patriť aj výkonný výbor, ak sa zriadi podľa článku 29 ods. 2.
Článok 25
Zloženie správnej rady
1. Každý členský štát, ktorý je viazaný týmto nariadením, vymenuje do správnej rady jedného člena a Komisia vymenuje dvoch členov.
2. Každého člena správnej rady môže zastupovať alebo sprevádzať náhradník; v prípade, že ho sprevádza, náhradník nemá hlasovacie právo.
3. Členovia správnej rady sa vymenúvajú na základe svojich skúseností, profesijnej zodpovednosti a vysokej úrovne odborných znalostí v oblasti azylu.
4. Zástupca UNHCR je členom správnej rady bez hlasovacieho práva.
5. Funkčné obdobie členov správnej rady je tri roky. Toto obdobie je obnoviteľné. Po uplynutí funkčného obdobia alebo v prípade odstúpenia členovia zotrvajú vo funkcii až do svojho opätovného vymenovania alebo do svojho nahradenia.
Článok 26
Predsedníctvo správnej rady
1. Správna rada si spomedzi svojich členov s hlasovacím právom volí predsedu a podpredsedu. V prípade, že si predseda nemôže plniť svoje povinnosti, automaticky ho zastupuje podpredseda.
2. Funkčné obdobie predsedu a podpredsedu je tri roky a môže byť obnovené len raz. V prípade, že sa členstvo predsedu alebo podpredsedu v správnej rade kedykoľvek počas ich funkčného obdobia skončí, ich funkčné obdobie sa automaticky končí k rovnakému dátumu.
Článok 27
Zasadnutia správnej rady
1. Zasadnutia správnej rady zvoláva predseda. Zasadnutí sa zúčastňuje výkonný riaditeľ. Zástupca UNHCR sa nezúčastní zasadnutí v prípade, ak správna rada vykonáva funkcie ustanovené v článku 29 ods. 1 písm. b), h), i), j) a m) a v článku 29 ods. 2 a ak správna rada rozhoduje o sprístupnení finančných zdrojov na financovanie činností, ktoré umožnia podpornému úradu využiť odborné znalosti UNHCR v otázkach azylu, ako sa uvádza v článku 50.
2. Riadne zasadnutia správnej rady sa konajú aspoň dvakrát ročne. Správna rada zasadá aj na žiadosť jednej tretiny svojich členov alebo na podnet predsedu.
3. Správna rada môže vo funkcii pozorovateľa pozvať na svoje zasadnutia akúkoľvek osobu, o ktorej stanovisko má záujem.
Dánsko sa vyzve, aby sa zúčastňovalo na zasadnutiach správnej rady.
4. Pokiaľ to rokovací poriadok povoľuje, členov správnej rady môžu sprevádzať poradcovia alebo experti.
5. Sekretariát správnej rady zabezpečuje podporný úrad.
Článok 28
Hlasovanie
1. Pokiaľ nie je ustanovené inak, správna rada prijíma rozhodnutia absolútnou väčšinou hlasov jej členov s hlasovacím právom. Každý člen s hlasovacím právom má jeden hlas. V prípade, že je člen správnej rady neprítomný, toto hlasovacie právo môže využiť jeho náhradník.
2. Výkonný riaditeľ sa hlasovania nezúčastňuje.
3. Predseda sa hlasovania zúčastňuje.
4. Členské štáty, ktoré sa plnou mierou nepodieľajú na acquis Únie v oblasti azylu, sa hlasovania nezúčastňujú, ak sa správna rada vyzve, aby prijala rozhodnutie podľa článku 29 ods. 1 písm. e), a ak sa dotknutý technický dokument vzťahuje výlučne na azylový nástroj Únie, ktorým nie sú viazané.
5. V rokovacom poriadku správnej rady sa stanovia podrobné pravidlá hlasovania, najmä podmienky, za ktorých môže člen konať v mene iného člena, a v prípade potreby aj požiadavky týkajúce sa uznášaniaschopnosti.
Článok 29
Úlohy správnej rady
1. Správna rada dohliada na to, aby podporný úrad vykonával úlohy, ktoré mu boli zverené. Je plánovacím a monitorovacím orgánom podporného úradu. Predovšetkým:
a)
po získaní stanoviska Komisie prijíma svoj rokovací poriadok trojštvrtinovou väčšinou hlasov svojich členov s hlasovacím právom;
b)
vymenúva výkonného riaditeľa v súladom s článkom 30, vykonáva disciplinárnu právomoc nad výkonným riaditeľom a v náležitých prípadoch mu pozastavuje činnosť alebo ho odvoláva;
c)
prijíma výročnú súhrnnú správu o činnosti podporného úradu a do 15. júna nasledujúceho roka ju predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov. Výročná súhrnná správa sa zverejňuje;
d)
prijíma výročnú správu o situácii v oblasti azylu v Únii podľa článku 12 ods. 1. Táto správa sa predloží Európskemu parlamentu. Rada a Komisia môžu požiadať, aby sa táto správa predložila aj im;
e)
prijíma technické dokumenty uvedené v článku 12 ods. 2;
f)
prijíma trojštvrtinovou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom každý rok do 30. septembra na základe návrhu predloženého výkonným riaditeľom a po prijatí stanoviska Komisie pracovný program podporného úradu na nasledujúci rok a predkladá ho Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Tento pracovný program sa schvaľuje v súlade ročným rozpočtovým postupom Únie a legislatívnym pracovným programom Únie v oblasti azylu;
g)
vykonáva svoje úlohy v súvislosti s rozpočtom podporného úradu, ako sú uvedené v kapitole 5;
h)
prijíma podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 1049/2001 v súlade s článkom 42 tohto nariadenia;
i)
prijíma zamestnaneckú politiku podporného úradu v súlade s článkom 38;
j)
v nadväznosti na žiadosť o stanovisko Komisie prijíma viacročný plán v oblasti zamestnaneckej politiky;
k)
prijíma všetky rozhodnutia na účely plnenia mandátu podporného úradu v zmysle tohto nariadenia;
l)
prijíma všetky rozhodnutia týkajúce sa zriadenia a v prípade potreby i rozvoja informačných systémov ustanovených v tomto nariadení vrátane informačného portálu uvedeného v článku 4 písm. c); a
m)
prijíma všetky opatrenia týkajúce sa zriadenia a v prípade potreby i rozvoja vnútorných štruktúr podporného úradu.
2. Správna rada môže zriadiť výkonný výbor, ktorý pomáha jej a výkonnému riaditeľovi pri príprave rozhodnutí, pracovného programu a činností, ktoré má správna rada prijať, a podľa potreby, ak je to naliehavé, prijíma v mene správnej rady určité dočasné rozhodnutia.
Takýto výkonný výbor pozostáva z ôsmich členov, ktorí sa vymenujú spomedzi členov správnej rady, z ktorých jeden je zástupcom Komisie v správnej rade. Funkčné obdobie členov výkonného výboru zodpovedá funkčnému obdobiu členov správnej rady.
Na žiadosť výkonného výboru sa zástupcovia UNHCR alebo akékoľvek iné osoby, ktorých názor môže byť relevantný, môžu zúčastňovať na jeho zasadnutiach bez hlasovacieho práva.
Podporný úrad ustanoví operačné postupy výkonného výboru vo svojom rokovacom poriadku a tieto postupy zverejní.
Článok 30
Vymenovanie výkonného riaditeľa
1. Správna rada vymenúva výkonného riaditeľa na obdobie piatich rokov spomedzi vhodných kandidátov určených vo verejnom výberovom konaní, ktoré organizuje Komisia. Toto výberové konanie sa uskutoční po uverejnení výzvy na prejavenie záujmu v Úradnom vestníku Európskej únie alebo na inom mieste. Správna rada môže požiadať o nové konanie, ak nie je spokojná s vhodnosťou kandidátov na prvom zozname. Výkonný riaditeľ sa vymenúva na základe jeho osobných zásluh, skúseností v oblasti azylu a administratívnych a riadiacich schopností. Pred vymenovaním sa kandidát navrhnutý správnou radou vyzve, aby predniesol vyhlásenie pred príslušným výborom alebo výbormi Európskeho parlamentu a odpovedal na otázky ich členov.
Po tomto vyhlásení môže Európsky parlament prijať stanovisko, v ktorom uvedie svoj názor na vybraného kandidáta. Správna rada oznámi Európskemu parlamentu, akým spôsobom toto stanovisko zohľadnila. Stanovisko sa považuje za osobné a podlieha utajeniu až do vymenovania kandidáta.
V priebehu posledných deviatich mesiacov pred ukončením päťročného funkčného obdobia výkonného riaditeľa Komisia pristúpi k hodnoteniu, ktoré sa bude týkať:
-
výkonu funkcie výkonného riaditeľa a
-
úloh a potrieb podporného úradu v nasledujúcich rokoch.
2. Vzhľadom na uvedené hodnotenie a výlučne v prípade, keď to možno zdôvodniť poslaním a potrebami podporného úradu, môže správna rada predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa jedenkrát na obdobie najviac troch rokov.
3. Správna rada informuje Európsky parlament o svojom úmysle predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa. Mesiac pred predĺžením funkčného obdobia sa výkonný riaditeľ vyzve, aby pred príslušným výborom alebo výbormi Európskeho parlamentu predniesol vyhlásenie a odpovedal na otázky ich členov.
Článok 31
Povinnosti výkonného riaditeľa
1. Podporný úrad riadi výkonný riaditeľ, ktorý je pri výkone svojich povinností nezávislý. Výkonný riaditeľ sa zodpovedá za svoju činnosť správnej rade.
2. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie, správnej rady alebo výkonného výboru (ak sa zriadi), výkonný riaditeľ nepožaduje ani neprijíma pokyny od žiadnej vlády alebo akéhokoľvek iného orgánu.
3. Výkonný riaditeľ podáva na vyzvanie Európskemu parlamentu správy o plnení svojich povinností. Rada môže vyzvať výkonného riaditeľa, aby podal správu o plnení svojich povinností.
4. Výkonný riaditeľ je zákonným zástupcom podporného úradu.
5. Výkonnému riaditeľovi môže pomáhať jeden alebo viacerí vedúci oddelení. Ak je neprítomný alebo nemôže vykonávať svoje povinnosti z iných dôvodov, zastupuje ho vedúci oddelenia.
6. Výkonný riaditeľ zodpovedá za administratívne riadenie podporného úradu a plnenie povinností, ktoré mu ukladá toto nariadenie. Výkonný riaditeľ zodpovedá najmä za:
a)
bežnú správu podporného úradu;
b)
vypracovanie návrhov pracovných programov podporného úradu po získaní stanoviska Komisie;
c)
vykonávanie pracovných programov a rozhodnutí prijatých správnou radou;
d)
prípravu správ o krajinách pôvodu, ako sa uvádza v článku 4 písm. b);
e)
prípravu návrhu nariadenia o rozpočtových pravidlách podporného úradu na prijatie správnou radou podľa článku 37, ako aj prípravu jeho vykonávacích predpisov;
f)
prípravu návrhu výkazu príjmov a výdavkov podporného úradu a navrhovaného plnenia jeho rozpočtu;
g)
výkon právomocí vymedzených v článku 38 vo vzťahu k zamestnancom podporného úradu;
h)
prijímanie všetkých rozhodnutí týkajúcich sa správy informačných systémov ustanovených v tomto nariadení vrátane informačného portálu uvedeného v článku 4 písm. c);
i)
prijímanie všetkých rozhodnutí týkajúcich sa riadenia vnútorných štruktúr podporného úradu; a
j)
koordináciu a fungovanie poradného fóra uvedeného v článku 51. Na tento účel výkonný riaditeľ po porade s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti najprv prijme plán na zriadenie poradného fóra. Po jeho formálnom zriadení prijme výkonný riaditeľ po porade s týmto poradným fórom operačný plán, ktorý bude zahŕňať pravidlá týkajúce sa frekvencie a povahy konzultácií a organizačných mechanizmov na vykonávanie článku 51. Dohodnú sa aj transparentné kritériá na stálu účasť v poradnom fóre.
Článok 32
Pracovné skupiny
1. V rámci svojho mandátu v zmysle tohto nariadenia môže podporný úrad vytvárať pracovné skupiny zložené z expertov príslušných orgánov členských štátov pôsobiacich v oblasti azylu vrátane sudcov. Podporný úrad zostavuje pracovné skupiny na účely článku 4 písm. e) a článku 12 ods. 2. Expertov môžu zastúpiť náhradníci, ktorí sú vymenovaní v rovnakom čase.
2. Komisia sa plnoprávne zúčastňuje na práci týchto skupín. V závislosti od povahy prerokúvaných otázok sa zástupcovia UNHCR môžu zúčastňovať na celých stretnutiach pracovných skupín podporného úradu, prípadne len na niektorých z nich.
3. Pracovné skupiny môžu na svoje stretnutie pozvať akúkoľvek osobu, o ktorej stanovisko majú záujem, a to najmä zástupcov občianskej spoločnosti pôsobiacich v oblasti azylu.
KAPITOLA 5
FINANČNÉ USTANOVENIA
Článok 33
Rozpočet
1. Na každý rozpočtový rok zodpovedajúci kalendárnemu roku sa vypracuje odhad všetkých príjmov a výdavkov podporného úradu, ktoré sa zahrnú do rozpočtu podporného úradu.
2. Príjmy a výdavky rozpočtu podporného úradu musia byť v rovnováhe.
3. Bez toho, aby boli dotknuté iné zdroje, príjmy podporného úradu zahŕňajú:
a)
príspevok Únie uvedený vo všeobecnom rozpočte Európskej únie;
b)
všetky dobrovoľné príspevky členských štátov;
c)
poplatky za publikačnú činnosť a akúkoľvek inú službu poskytnutú podporným úradom;
d)
príspevky od pridružených krajín.
4. Výdavky podporného úradu zahŕňajú odmeny zamestnancov, výdavky na správu a infraštruktúru a prevádzkové náklady.
Článok 34
Zostavovanie rozpočtu
1. Každý rok výkonný riaditeľ vypracúva návrh výkazu príjmov a výdavkov podporného úradu na nasledujúci rozpočtový rok vrátane plánu pracovných miest a predkladá ho správnej rade.
2. Na základe tohto návrhu správna rada zostavuje predbežný návrh odhadu príjmov a výdavkov podporného úradu na nasledujúci rozpočtový rok.
3. Predbežný návrh výkazu príjmov a výdavkov podporného úradu sa Komisii predkladá každý rok do 10. februára. Správna rada predkladá Komisii konečný odhad príjmov a výdavkov podporného úradu vrátane návrhu plánu pracovných miest do 31. marca.
4. Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade (ďalej len „rozpočtový orgán“) odhad príjmov a výdavkov podporného úradu spoločne s návrhom všeobecného rozpočtu Európskej únie.
5. V návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie Komisia na základe tohto odhadu vyčlení potrebné rozpočtové prostriedky, pokiaľ ide o plán pracovných miest a výšku dotácie na ťarchu všeobecného rozpočtu, ktoré predkladá rozpočtovému orgánu v súlade s článkami 313 a 314 ZFEÚ.
6. Rozpočtový orgán schvaľuje rozpočtové prostriedky na dotácie pre podporný úrad.
7. Rozpočtový orgán schvaľuje plán pracovných miest podporného úradu.
8. Rozpočet podporného úradu prijíma správna rada. Po konečnom prijatí všeobecného rozpočtu Európskej únie sa tento rozpočet stáva konečným. V náležitých prípadoch sa rozpočet zodpovedajúcim spôsobom upraví.
9. Správna rada čo najskôr oznámi rozpočtovému orgánu svoj zámer realizovať akýkoľvek projekt, ktorý môže mať významný finančný vplyv na financovanie rozpočtu, najmä akékoľvek realitné projekty, ako je prenájom alebo kúpa budov. Informuje o tom Komisiu.
10. Ak jedna zo zložiek rozpočtového orgánu oznámi svoj zámer poskytnúť stanovisko, predloží ho správnej rade do šiestich týždňov od dátumu oznámenia projektu.
Článok 35
Plnenie rozpočtu
1. Rozpočet podporného úradu plní výkonný riaditeľ.
2. Každý rok výkonný riaditeľ predkladá rozpočtovému orgánu všetky informácie o výsledkoch postupov hodnotenia.
Článok 36
Účtovná závierka a absolutórium
1. Účtovník podporného úradu predkladá účtovníkovi Komisie predbežnú účtovnú závierku spoločne so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení v danom rozpočtovom roku do 1. marca nasledujúceho roka. Účtovník Komisie skonsoliduje predbežné účtovné závierky inštitúcií a decentralizovaných orgánov v súlade s článkom 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Účtovník Komisie predkladá Dvoru audítorov predbežnú účtovnú závierku podporného úradu spoločne so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení v danom rozpočtovom roku do 31. marca nasledujúceho roka. Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení v danom rozpočtovom roku sa predkladá aj Európskemu parlamentu a Rade.
3. Po doručení pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej závierke podporného úradu podľa článku 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách výkonný riaditeľ na vlastnú zodpovednosť vypracúva konečnú účtovnú závierku podporného úradu a predkladá ju správnej rade na vyjadrenie.
4. Správna rada sa vyjadrí ku konečnej účtovnej závierke podporného úradu.
5. Výkonný riaditeľ predkladá konečnú účtovnú závierku daného rozpočtového roka spoločne so stanoviskom správnej rady Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov do 1. júla nasledujúceho roka.
6. Konečná účtovná závierka sa zverejňuje.
7. Výkonný riaditeľ zasiela Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky do 30. septembra. Túto odpoveď zasiela aj správnej rade.
8. Výkonný riaditeľ predkladá Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na bezproblémové uplatnenie postupu udelenia absolutória za daný rozpočtový rok, ako sa ustanovuje v článku 146 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
9. Na odporúčanie Rady, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou, Európsky parlament udelí výkonnému riaditeľovi absolutórium za plnenie rozpočtu v roku N do 15. mája roku N + 2.
Článok 37
Rozpočtové pravidlá
Rozpočtové pravidlá, ktoré sa na podporný úrad vzťahujú, prijíma správna rada po konzultácii s Komisiou. Nemôžu sa odchyľovať od nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (11), pokiaľ sa to osobitne nevyžaduje na fungovanie podporného úradu a s predchádzajúcim súhlasom Komisie.
KAPITOLA 6
USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ZAMESTNANCOV
Článok 38
Zamestnanci
1. Na zamestnancov podporného úradu vrátane výkonného riaditeľa sa vzťahuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev ustanovené v nariadení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (ďalej len „služobný poriadok“) a predpisy spoločne prijaté inštitúciami Únie na účely uplatnenia služobného poriadku a podmienok zamestnávania.
2. Po dohode s Komisiou správna rada prijíma potrebné vykonávacie opatrenia uvedené v článku 110 služobného poriadku.
3. Vo vzťahu ku svojim zamestnancom podporný úrad využíva právomoci zverené menovaciemu orgánu podľa Služobného poriadku a orgánu oprávnenému uzatvárať zmluvy podľa Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov.
4. Správna rada prijíma ustanovenia, ktoré podpornému úradu umožnia zamestnať vyslaných národných expertov členských štátov.
Článok 39
Výsady a imunity
Na podporný úrad sa vzťahuje Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie.
KAPITOLA 7
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 40
Právne postavenie
1. Podporný úrad je orgánom Únie. Má právnu subjektivitu.
2. V každom členskom štáte má podporný úrad najrozsiahlejšiu právnu spôsobilosť udeľovanú právnickým osobám podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Predovšetkým môže nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok a disponovať s ním a byť účastníkom súdnych konaní.
3. Podporný úrad zastupuje jeho výkonný riaditeľ.
Článok 41
Používanie jazykov
1. Na podporný úrad sa vzťahujú ustanovenia nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (13).
2. Bez toho, aby boli dotknuté rozhodnutia prijaté na základe článku 342 ZFEÚ, sa výročná súhrnná správa o činnosti podporného úradu a ročný pracovný program podporného úradu uvedené v článku 29 ods. 1 písm. c) a f) vypracúvajú vo všetkých úradných jazykoch inštitúcií Európskej únie.
3. Prekladateľské služby potrebné na fungovanie podporného úradu poskytuje Prekladateľské stredisko pre orgány Európskej únie.
Článok 42
Prístup k dokumentom
1. Na dokumenty podporného úradu sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1049/2001.
2. Správna rada do šiestich mesiacov odo dňa svojho prvého zasadnutia prijme podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 1049/2001.
3. Rozhodnutia prijaté podporným úradom podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001 môžu byť predmetom sťažnosti adresovanej ombudsmanovi alebo konania na Súdnom dvore Európskej únie v súlade s podmienkami ustanovenými v článkoch 228 a 263 ZFEÚ.
4. Spracúvanie osobných údajov podporným úradom podlieha nariadeniu (ES) č. 45/2001.
Článok 43
Bezpečnostné predpisy v oblasti ochrany utajovaných skutočností a citlivých neutajovaných skutočností
1. Podporný úrad uplatňuje bezpečnostné predpisy uvedené v rozhodnutí Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (14), predovšetkým ustanovenia o výmene, spracúvaní a uchovávaní utajovaných skutočností.
2. Podporný úrad zároveň uplatňuje bezpečnostné predpisy týkajúce sa spracúvania citlivých neutajovaných skutočností tak, ako ich prijala a vykonáva Komisia.
Článok 44
Boj proti podvodom
1. Na účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam sa bez obmedzenia uplatňuje nariadenie (ES) č. 1073/1999.
2. Podporný úrad pristúpi k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 a bezodkladne vydá príslušné predpisy vzťahujúce sa na všetkých zamestnancov podporného úradu.
3. V rozhodnutiach týkajúcich sa financovania a vo vykonávacích dohodách a nástrojoch, ktoré z nich vyplývajú, sa výslovne stanoví, že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonávať kontroly na mieste u príjemcov finančných prostriedkov podporného úradu, ako aj u činiteľov zodpovedných za prideľovanie týchto prostriedkov.
Článok 45
Ustanovenia o zodpovednosti
1. Zmluvná zodpovednosť podporného úradu sa riadi rozhodným právom pre príslušnú zmluvu.
2. Súdny dvor Európskej únie má právomoc rozhodovať podľa akejkoľvek arbitrážnej doložky obsiahnutej v zmluve uzatvorenej podporným úradom.
3. V prípade mimozmluvnej zodpovednosti nahradí podporný úrad v súlade so všeobecnými zásadami, ktoré sú spoločné pre právne poriadky členských štátov, všetky škody, ktoré spôsobili jeho útvary alebo zamestnanci pri výkone svojich úloh.
4. Súdny dvor Európskej únie má právomoc rozhodovať v sporoch o náhradu škody uvedených v odseku 3.
5. Osobná zodpovednosť zamestnancov voči podpornému úradu sa riadi ustanoveniami služobného poriadku, ktoré sa na nich vzťahujú.
Článok 46
Hodnotenie a preskúmanie
1. Najneskôr do 19. júna 2014 podporný úrad požiada o vypracovanie nezávislého externého hodnotenia svojich výsledkov na základe mandátu udeleného správnou radou po dohode s Komisiou. V tomto hodnotení sa posúdi vplyv podporného úradu na praktickú spoluprácu v oblasti azylu a na CEAS. V hodnotení sa riadne zohľadní dosiahnutý pokrok v rámci plnenia jeho úloh a takisto sa posúdi, či sú potrebné dodatočné opatrenia na zabezpečenie účinnej solidarity a rozdelenie zodpovednosti s členskými štátmi, ktoré sú vystavené mimoriadnemu tlaku. Osobitne sa preskúma prípadná potreba úpravy mandátu podporného úradu vrátane jeho finančných dôsledkov a tiež sa posúdi primeranosť riadiacej štruktúry v rámci vykonávania úloh podporného úradu. V hodnotení sa zohľadnia stanoviská zainteresovaných strán na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni.
2. Správna rada po dohode s Komisiou rozhodne o časovom rozvrhu budúcich hodnotení so zreteľom na výsledky hodnotenia uvedeného v odseku 1.
Článok 47
Správna kontrola
Nad činnosťou podporného úradu dohliada ombudsman v súlade s ustanoveniami článku 228 ZFEÚ.
Článok 48
Spolupráca s Dánskom
Podporný úrad podporuje operačnú spoluprácu s Dánskom vrátane výmeny informácií a najlepších postupov v otázkach, ktoré patria medzi jeho činnosti.
Článok 49
Spolupráca s tretími a pridruženými krajinami
1. Podporný úrad je otvorený účasti Islandu, Lichtenštajnska, Nórska a Švajčiarska ako pozorovateľov. Vypracujú sa pravidlá, v ktorých sa upresní najmä povaha, rozsah a podmienky účasti týchto krajín na činnosti podporného úradu. Tieto pravidlá zahŕňajú predovšetkým ustanovenia o účasti na iniciatívach podporného úradu, finančných príspevkoch a zamestnancoch. Pokiaľ ide o zamestnanecké otázky, uvedené pravidlá musia byť za každých okolností v súlade so služobným poriadkom.
2. Pokiaľ ide o otázky týkajúce sa jeho činností a v rozsahu, ktorý sa na plnenie jeho úloh vyžaduje, podporný úrad po dohode s Komisiou a v rámci vymedzenom svojím mandátom zjednodušuje operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ktoré nie sú uvedené v odseku 1, v rámci politiky Únie v oblasti vonkajších vzťahov a zároveň môže spolupracovať s príslušnými orgánmi tretích krajín v súvislosti s technickými otázkami v oblastiach pôsobnosti tohto nariadenia v rámci pracovných dohôd uzavretých s týmito orgánmi, a to v súlade s príslušnými ustanoveniami ZFEÚ.
Článok 50
Spolupráca s UNHCR
Podporný úrad spolupracuje s UNHCR v oblastiach pôsobnosti tohto nariadenia v rámci pracovných dohôd uzavretých s UNHCR. Zo strany podporného úradu o pracovných dohodách vrátane ich rozpočtových dôsledkov rozhoduje správna rada.
Okrem toho môže správna rada rozhodovať o tom, že podporný úrad môže sprístupniť finančné zdroje na pokrytie výdavkov UNHCR na činnosti, ktoré nie sú ustanovené v pracovných dohodách. Tieto dotácie sú súčasťou osobitnej spolupráce medzi podporným úradom a UNHCR v súlade s týmto článkom a s článkom 2 ods. 5, článkom 5, článkom 9 ods. 1, článkom 25 ods. 4 a článkom 32 ods. 2. V súlade s článkom 75 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002 sa uplatňujú príslušné ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacie predpisy.
Článok 51
Poradné fórum
1. Podporný úrad udržiava úzky dialóg s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými kompetentnými orgánmi pôsobiacimi v oblasti azylovej politiky na miestnej, regionálnej, celoštátnej, európskej alebo medzinárodnej úrovni a na tento účel zriadi poradné fórum.
2. Poradné fórum je mechanizmom na výmenu informácií a zhromažďovanie poznatkov. Zabezpečuje úzky dialóg medzi podporným úradom a príslušnými zainteresovanými stranami.
3. Poradné fórum je prístupné príslušným zainteresovaným stranám v súlade s odsekom 1. Podporný úrad sa obracia na členov poradného fóra podľa konkrétnych potrieb týkajúcich sa oblastí stanovených ako prioritné pre činnosť podporného úradu.
UNHCR je členom poradného fóra ex officio.
4. Podporný úrad vyzýva poradné fórum, aby najmä:
a)
predkladalo správnej rade návrhy týkajúce sa ročného pracovného programu, ktorý sa prijíma podľa článku 29 ods. 1 písm. f);
b)
poskytovalo správnej rade spätnú väzbu a navrhovalo jej ďalší postup v súvislosti s výročnou správou ustanovenou v článku 29 ods. 1 písm. c) a s výročnou správou o situácii v oblasti azylu v Únii ustanovenou v článku 12 ods. 1; a
c)
oznamovalo výkonnému riaditeľovi a správnej rade závery a odporúčania konferencií, seminárov a stretnutí s významom pre prácu podporného úradu.
5. Poradné fórum sa stretáva aspoň raz ročne.
Článok 52
Spolupráca s agentúrami FRONTEX, FRA, ďalšími orgánmi Únie a s medzinárodnými organizáciami
Podporný úrad spolupracuje s orgánmi Únie, ktorých činnosti súvisia s jeho oblasťou pôsobnosti, a predovšetkým s FRONTEX a FRA, ako aj s medzinárodnými organizáciami v oblastiach pôsobnosti tohto nariadenia v rámci pracovných dohôd uzavretých s týmito orgánmi v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a ustanoveniami o právomoci týchto orgánov.
Spolupráca umožňuje vytvárať synergie medzi príslušnými orgánmi a predchádzať duplicite a nadbytočnosti práce realizovanej v zmysle ich mandátu.
Článok 53
Dohoda o sídle a podmienky fungovania
Potrebné ustanovenia o poskytnutí sídla podporného úradu v hostiteľskom členskom štáte a o zariadeniach, ktoré tento členský štát sprístupní, ako aj osobitné pravidlá, ktoré sa v hostiteľskom členskom štáte podporného úradu vzťahujú na výkonného riaditeľa, členov správnej rady, zamestnancov podporného úradu a členov ich rodín, sa vymedzia v dohode o sídle medzi podporným úradom a hostiteľským členským štátom po schválení správnou radou. Na účely riadneho fungovania podporného úradu hostiteľský členský štát zabezpečí najlepšie možné podmienky vrátane ponuky viacjazyčného a európsky orientovaného vzdelávania a primeraných dopravných spojení.
Článok 54
Začiatok činnosti podporného úradu
Podporný úrad začne svoju plnú činnosť najneskôr 19. júna 2011.
Komisia zodpovedá za zriadenie a počiatočné fungovanie podporného úradu, pokým nenadobudne operačnú kapacitu na plnenie svojho rozpočtu.
Na tento účel:
-
dovtedy, kým výkonný riaditeľ neprevezme svoju funkciu po vymenovaní správnou radou v súlade s článkom 30, môže úradník Komisie vo funkcii dočasného riaditeľa vykonávať povinnosti uložené výkonnému riaditeľovi;
-
úradníci Komisie môžu pod vedením dočasného riaditeľa alebo výkonného riaditeľa vykonávať úlohy zverené podpornému úradu.
Po schválení správnou radou môže dočasný riaditeľ povoľovať všetky platby kryté finančnými prostriedkami uvedenými v rozpočte podporného úradu a zároveň môže uzatvárať zmluvy vrátane zamestnaneckých zmlúv po schválení plánu pracovných miest podporného úradu.
Článok 55
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Štrasburgu 19. mája 2010