ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 22. marca 2012
o ukončení antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
(2012/163/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 13. mája 2011 oznámila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie.
(3)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného dňa 31. marca 2011 Európskym inštitútom pre priemyselné spojovacie materiály EiFi (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorú spôsobil, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov, dotknutých používateľov, ako aj orgány Indie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(5)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii
(6)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii sa v oznámení o začatí konania predpokladá výber vzorky na zistenie dumpingu v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.
(7)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu a predaj príslušného výrobku, ako aj názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zapojených do výroby a predaja príslušného výrobku počas obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“).
(8)
V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, poskytlo požadované informácie a súhlas so zaradením do vzorky celkom 5 vyvážajúcich výrobcov vrátane jednej skupiny prepojených spoločností v Indii. Spomínané spolupracujúce spoločnosti uviedli, že v priebehu obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Únie. Z porovnania dovozných údajov Eurostatu s objemami vývozu príslušného výrobku do Únie v období prešetrovania, ktoré oznámilo päť spolupracujúcich spoločností, vyplýva, že spolupráca indických vyvážajúcich výrobcov bola takmer stopercentná. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito piatimi vyvážajúcimi výrobcami.
(9)
Vzorka sa vyberala v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia podľa najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť v stanovenom čase primerane prešetrený. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie. Na základe informácií z výberu vzorky predstavovali vybrané spoločnosti alebo skupiny viac ako 99% z celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie v priebehu OP oznámeného spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Dospelo sa preto k záveru, že takáto vzorka by umožnila obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli byť v stanovenom čase prešetrení, a zabezpečiť vysokú úroveň reprezentatívnosti.
1.2.2. Výber vzorky spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indii
(10)
S príslušnými stranami a indickými orgánmi sa v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia prekonzultoval výber vzorky. Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, trvali na tom, aby boli súčasťou vzorky. Avšak tak, ako je uvedené v odôvodnení 8, sa z hľadiska reprezentatívnosti navrhovanej vzorky dospelo k záveru, že nie je potrebné vzorku meniť ani rozširovať.
1.2.3. Individuálne preskúmanie spoločností nevybratých do vzorky
(11)
Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, požiadali o individuálne preskúmanie, pričom antidumpingový dotazník vyplnili v stanovenej lehote.
(12)
Vychádzajúc z rozhodnutia, že sa súčasné antidumpingové konanie má ukončiť z dôvodov, ktoré sú vysvetlené ďalej, žiadosti o individuálne preskúmanie neboli viac posudzované.
1.2.4. Výber vzorky výrobcov z Únie
(13)
Vzhľadom na pomerne veľký počet výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania rátalo s výberom vzorky na stanovenie ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Táto vzorka pozostávala z piatich z 15 výrobcov Únie, ktorí boli známi ešte pred začatím prešetrovania, pričom výber sa uskutočnil na základe objemu ich predaja, veľkosti prevádzky a zemepisnej polohy v Únii. Týchto päť spoločností predstavovalo 37 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby si dokumentáciu o výbere vzorky preštudovali a vyjadrili sa k opodstatnenosti daného výberu do 15 dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania. Žiadna zo zainteresovaných strán nespochybnila navrhovanú vzorku zloženú z piatich spoločností.
(15)
Následne jeden z piatich výrobcov z Únie zaradených do vzorky odstúpil od spolupráce. Zostávajúce štyri spoločnosti zo vzorky predstavovali 31 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP. Preto sa táto vzorka považovala za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
1.2.5. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(16)
Vzhľadom na potenciálne veľký počet dovozcov zapojených do konania sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky dovozcov v súlade s článkom 17 základného nariadenia. V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili dvaja dovozcovia. Vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí sa prihlásili, sa rozhodlo, že výber vzorky sa nevykoná.
1.3. Vyplnené dotazníky a overovania
(17)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a všetkým ďalším stranám, ktoré sa prihlásili v termíne stanovenom v oznámení o začatí konania. Dotazníky preto dostali všetci vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, spolupracujúci dovozcovia z Únie a všetci používatelia, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka.
(18)
Vyplnené dotazníky doručili vyvážajúci výrobcovia zo vzorky a štyria výrobcovia z Únie zo vzorky. Nikto z dovozcov ani používateľov vyplnený dotazník nevrátil.
(19)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.
(20)
Jedna strana tvrdila, že jeden z vyvážajúcich výrobcov predložil príliš veľa žiadostí o dôverné zaobchádzanie s informáciami a neposkytol dostatočne zmysluplnú verejnú verziu svojho vyplneného dotazníka. Informácie predložené touto spoločnosťou by sa preto nemali brať do úvahy a malo by sa k nej pristupovať ako k nespolupracujúcej strane v prešetrovaní.
(21)
Nedôverná verzia vyplneného dotazníka tohto vyvážajúceho výrobcu pozostávajúca z prvotných odpovedí na dotazník a úplnej verzie poskytnutej na základe písomného upozornenia bola však ešte raz posúdená, pričom sa dospelo k záveru, že obsahuje dostatočné údaje na to, aby sa považovala za zmysluplnú verejnú verziu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(22)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto strán:
výrobcovia z Únie:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Taliansko;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Taliansko;
-
Ugivis S.A, Belley, Francúzsko;
vyvážajúci výrobcovia v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháraštra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháraštra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarát
1.4. Obdobie prešetrovania
(23)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011. Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom spojovacie materiály z nehrdzavejúcej ocele a ich časti (ďalej len „SMNO“) v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Podobný výrobok
(25)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný na trhu Únie zástupcami výrobného odvetvia Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia. Preto sa považovali za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Normálna hodnota
(26)
Na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či domáci predaj podobného výrobku od indických vyvážajúcich výrobcov zo vzorky nezávislým zákazníkom bol v reprezentatívnych objemoch, t. j. či celkový objem tohto predaja v priebehu OP predstavoval najmenej 5% z ich celkového objemu predaja na vývoz do Únie.
(27)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu zo vzorky sa zistilo, že nemal reprezentatívny predaj podobného výrobku na domácom trhu. Pre tohto vyvážajúceho výrobcu sa preto normálna hodnota musela vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
3.1.1. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zo vzorky s celkovo reprezentatívnym objemom domáceho predaja
(28)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zo vzorky, ktorých domáci predaj bol celkovo reprezentatívny, Komisia následne identifikovala typy výrobku, ktoré vyvážajúci výrobcovia predávali na domácom trhu a boli rovnaké alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Únie.
(29)
Domáci predaj konkrétneho typu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom v priebehu OP predstavoval 5% alebo viac z celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(30)
Komisia následne preskúmala, či domáci predaj spoločností, ktorých sa konanie týka, možno považovať za predaj pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý typ výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(31)
V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu než vypočítané výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer z cien všetkých domácich predajov tohto typu výrobku, ktoré sa uskutočnili počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie.
(32)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo keď vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku.
(33)
Pre tie typy výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa normálna hodnota musí vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia. Na tento účel sa predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky a primerané ziskové rozpätie pripočítalo k samotným priemerným výrobným nákladom vývozcu na daný typ výrobku v priebehu OP. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli percento PVA a ziskové rozpätie založené na váženej priemernej hodnote PVA a na ziskovom rozpätí z predaja každého typu výrobku v rámci bežného obchodovania uskutočneného príslušným vyvážajúcim výrobcom.
3.1.2. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca zo vzorky s celkovo reprezentatívnym objemom domáceho predaja
(34)
Pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorého domáci predaj nebol reprezentatívny, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia tak, že k samotným výrobným nákladom podniku na podobný výrobok sa pripočítali PVA výdavky a primerané ziskové rozpätie na každý typ výrobku v priebehu OP. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli percento PVA a ziskové rozpätie založené na váženej priemernej hodnote PVA a na ziskovom rozpätí z predaja každého typu výrobku v rámci bežného obchodovania uskutočneného vyvážajúcim výrobcom
3.2. Vývozná cena
(35)
Vývozné predajné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.3. Porovnanie
(36)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(37)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav riadne zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(38)
Na základe toho boli v oprávnených a opodstatnených prípadoch zohľadnené prepravné náklady, náklady na námornú dopravu a poistenie, na manipuláciu, nakládku, ako aj sprievodné náklady, náklady na balenie, úverové náklady, zľavy, ktoré neboli uvedené na faktúre a provízie.
3.4. Dumpingové rozpätia
3.4.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zo vzorky
(39)
V prípade spoločností zo vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Únie porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.
(40)
Na základe uvedenej metodiky sú dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však potrebné poznamenať, že indický vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, predstavoval 87 % indického vývozu do Únie.
(42)
Na základe svojej analýzy dokumentu Komisie určeného na zverejnenie navrhovateľ vypočítal rozdiel 25 % medzi normálnou hodnotou stanovenou pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, u ktorých bol preukázaný dumping a spoločnosťou, u ktorej dumping preukázaný nebol. Navrhovateľ argumentoval, že takýto rozdiel na konkurenčnom trhu nemôže existovať a že reálne neodráža situáciu vo výrobnom odvetví spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho navrhovateľ tvrdil, že vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, si obstarával starý materiál z nehrdzavejúcej ocele od prepojených spoločností z Únie a že v dôsledku toho nákupné ceny tejto suroviny nemohli spoľahlivo slúžiť na stanovenie výrobných nákladov.
(43)
Normálna hodnota pre spolupracujúceho vývozcu, u ktorého nebol preukázaný dumping, sa zakladala na výrobných nákladoch na daný typ výrobku, ktoré sú nižšie, než náklady ostatných vyvážajúcich vývozcov zaradených do vzorky. To je spôsobené hlavne tým, že uvedená spoločnosť vyrába samotnú nehrdzavejúcu oceľ zo starého materiálu z nehrdzavejúcej ocele, je teda úplne integrovaná a využíva výhody úspor z rozsahu, zatiaľ čo ostatní vyvážajúci vývozcovia zaradení do vzorky nakupujú valcovaný drôt z nehrdzavejúcej ocele, hlavnú surovinu na výrobu spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele, na voľnom trhu, a to aj od spolupracujúceho vývozcu, u ktorého nebol preukázaný dumping.
(44)
Normálna hodnota pre spolupracujúcich vyvážajúcich vývozcov, u ktorých bol preukázaný dumping, bola stanovená hlavne na základe domácich predajných cien daného typu výrobku. Na domácom trhu Indie existuje hospodárska súťaž len v obmedzenom rozsahu a spolupracujúci vývozca, u ktorého nebol preukázaný dumping, predal počas OP na domácom trhu len nereprezentatívne množstvá.
(45)
Pokiaľ ide o obstaranie starého materiálu z nehrdzavejúcej ocele vyvážajúcim výrobcom, u ktorého nebol preukázaný dumping, z prešetrovania vyplýva, že táto spoločnosť získala uvedený starý materiál od prepojených aj neprepojených dodávateľov, pričom neprepojení dodávatelia predstavovali viac ako 70 % dodaných množstiev. Úrovne nákupnej ceny v prípade prepojených a neprepojených dodávateľov boli porovnateľné, a to aj keď zoberieme do úvahy stupeň opotrebovanosti starého materiálu.
(46)
Preto sa stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov potvrdzuje a tvrdenia navrhovateľa boli zamietnuté.
3.4.2. Pre ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(47)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zo vzorky, v prípade ktorých bol zistený dumping. Na základe toho bolo vypočítané dumpingové rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky stanovené na úrovni 24,6 % ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(48)
Jeden spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca po zverejnení zámeru Komisie ukončiť konanie trval na tom, že jeho žiadosť o individuálne preskúmanie by mala byť akceptovaná, keď tvrdil, že zverejnené dumpingové rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky neodrážalo jeho situáciu.
(49)
Komisia neposúdila žiadosť o individuálne preskúmanie, pretože v prípade ukončenia konania sa stáva stanovenie rozpätia bezpredmetným.
3.4.3. Pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(50)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vykonalo sa porovnanie medzi celkovým vyvážaným množstvom uvedeným vo vyplnených dotazníkoch na výber vzorky, ktoré boli doručené od všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a celkovým dovozom z Indie, ktorý sa odvodil zo štatistík Eurostatu. Zistený percentuálny podiel spolupráce bol 97 %. Na základe uvedeného sa úroveň spolupráce považovala za vysokú. Dospelo sa preto k záveru, že je vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni zodpovedajúcej priemernému dumpingovému rozpätiu stanovenému pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zo vzorky. Z dostupných informácií skutočne vyplývalo, že priemerné vývozné ceny nespolupracujúcich indických vývozcov boli v priebehu OP v súlade s tými, ktoré boli zistené u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho neexistujú žiadne dostupné indície, ktoré by svedčili o rozdieloch v normálnych hodnotách pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(51)
Na základe tohto sa úroveň dumpingu pre celú krajinu stanovila vo výške 24,6 % z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výroba v Únii
(52)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii boli použité všetky dostupné informácie o výrobcoch z Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po jeho ukončení, ako aj z overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(53)
Na základe toho bola celková výroba v Únii v priebehu OP stanovená vo výške okolo 52 000 ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí dali o sebe vedieť, ako aj odhadovaný objem výroby výrobcov, ktorí sa počas konania neprihlásili.
(54)
Ako je uvedené v odôvodnení 13, na prešetrovanie výrobcov z Únie sa použil výber vzorky. Z 15 výrobcov z Únie, ktorí poskytli údaje pred začatím konania, boli do vzorky vybraní piati. Následne, ako už bolo uvedené v odôvodnení 15, sa jedna spoločnosť rozhodla nespolupracovať na prešetrovaní. Zostávajúce štyri spolupracujúce spoločnosti zo vzorky predstavovali približne 32 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP, preto bola táto vzorka považovaná za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
4.2. Výrobné odvetvie Únie
(55)
Všetci známi výrobcovia z Únie uvedení v odôvodnení 52 sa považujú za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa odteraz uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
5. UJMA
5.1. Úvodné poznámky
(56)
Pri hodnotení relevantných faktorov ujmy boli tiež použité príslušné štatistické údaje Eurostatu spolu s údajmi uvedenými v podnete, ako aj s údajmi, ktoré výrobcovia z Únie poskytli pred a po začatí prešetrovania vrátane overených vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(57)
Analýza ujmy v súvislosti s makroekonomickými údajmi ako výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť a produktivita, sa zakladá na údajoch celého výrobného odvetvia Únie.
(58)
Analýza ujmy v súvislosti s mikroekonomickými údajmi ako ceny transakcií, ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť zvyšovať kapitál, zásoby a mzdy sa zakladá na údajoch od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(59)
Štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli zároveň vo vzorke v prípade preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz SMNO s pôvodom z Číny a Taiwanu, ktoré bolo ukončené 7. januára 2012 (4). V spomínanom preskúmaní bola súčasťou vzorky aj jedna spoločnosť, ktorá nebola zaradená do vzorky v súčasnom prešetrovaní. Keďže obdobie posudzované na účely analýzy ujmy sa prekrýva s preskúmaním pred uplynutím platnosti, údaje za roky 2008 a 2009 sú zhodné s výnimkou tej jednej spoločnosti. Zverejnenie čísel za roky 2008 a 2009 by umožnilo odvodiť si čísla týkajúce sa spoločnosti, ktorá v tomto prípade nebola zaradená do vzorky. Mikroukazovatele ako zásoby, mzdy, investície, peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť boli preto indexované.
5.2. Spotreba v Únii
(60)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe údajov o objeme predaja výrobného odvetvia Únie v Únii, ktoré boli uvedené v podnete, a porovnania týchto údajov s vyplnenými dotazníkmi, ktoré sa použili na výber vzorky, a s overenými údajmi získanými od výrobcov zo vzorky. Okrem toho bol zohľadnený aj objem dovozu založený na údajoch Eurostatu za posudzované obdobie.
(61)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
Tabuľka 1
2008
2009
2010
OP
spotreba v Únii (v tonách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(62)
Celková spotreba na trhu EÚ sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 9%. Medzi rokmi 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu o 16 %, ktorý bol podľa všetkého spôsobený celosvetovo negatívnym vplyvom hospodárskej krízy na trhu, po ktorej nasledovalo medzi rokmi 2009 a 2010 opätovné oživenie spotreby o 21 % a medzi rokom 2010 a OP o ďalších 7 %.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Dovoz z Indie do Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 2
2008
2009
2010
OP
objem dovozu z Indie (v tonách)
14 546
18 883
21 914
24 072
index (2008 = 100)
100
130
151
165
podiel na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a dotazníky vyplnené vyvážajúcimi výrobcami.
(64)
Dovoz z Indie v priebehu posudzovaného obdobia výrazne vzrástol o 65 %. Uvedený nárast bol najvýraznejší medzi rokmi 2008 a 2009, keď dovoz prudko vzrástol o 30 % a spotreba klesla o 16 %. Z medziročného hľadiska dovoz z Indie ďalej rástol počas roku 2010 (+ 16 %) a počas OP (+ 10 %).
5.4. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
priemerná cena v EUR/tona
3 531
2 774
2 994
3 216
index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky.
(65)
Priemerné ceny za dovoz z Indie sa v priebehu posudzovaného obdobia celkovo znížili o 9 %. To vysvetľuje zvýšenie trhového podielu Indie z 12,1 % na 18,3 % za toto obdobie. Najvyšší nárast sa objavil medzi rokmi 2008 a 2009, keď indickí vývozcovia zvýšili svoj podiel na trhu o 6 percentuálnych bodov.
(66)
V snahe stanoviť cenové podhodnotenie v priebehu OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku od výrobcov Únie zo vzorky pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Indie pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce clo a náklady po dovoze.
(67)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa typu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravených, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku tohto porovnania vyjadrenom ako percentuálny podiel z obratu výrobcov v Únii zo vzorky v priebehu OP vyplynulo cenové podhodnotenie v rozmedzí od 3 % do 13 %. Je potrebné poznamenať, že v tejto súvislosti mal indickí vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, najvyššie rozpätie podhodnotenia.
5.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(68)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov stanovených pre výrobné odvetvie Únie v priebehu analyzovaného obdobia.
5.5.1. Výrobná kapacita, výroba a využitie kapacity
Tabuľka 4
2008
2009
2010
OP
objem výroby (v tonách)
69 514
56 396
62 213
51 800
index (2008 = 100)
100
81
89
75
výrobná kapacita (v tonách)
140 743
127 200
128 796
111 455
index (2008 = 100)
100
90
92
79
využitie kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(69)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v priebehu posudzovaného obdobia došlo k výraznému zníženiu výroby o 25%. V nadväznosti na pokles dopytu došlo k prudkému zníženiu výroby o 19 % v roku 2009, po ktorom prišlo v roku 2010 obdobie oživenia a zvýšenie zhruba o 10 %. Počas OP sa výroba Únie v porovnaní s predchádzajúcim rokom opätovne znížila o približne 17 % aj napriek tomu, že spotreba v Únii vzrástla o 7 %.
(70)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila približne o 21 %. V priebehu posudzovaného obdobia došlo aj k zníženiu využitia kapacity, ktorá naďalej zostávala na 50 %.
5.5.2. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 5
2008
2009
2010
OP
objem predaja (v tonách)
56 042
44 627
45 976
48 129
index (2008 = 100)
100
80
82
86
podiel na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(71)
V súvislosti s rastúcou spotrebou (+ 9 %) klesol objem predaja podobného výrobku predávaného prvému nezávislému zákazníkovi v Únii v priebehu posudzovaného obdobia o 14 % Podiel na trhu následne klesol zo 46,5 % v roku 2008 na 36,6 % počas OP. Objem predaja po prudkom poklese v roku 2009 (- 20 %) zaznamenal mierne oživenie v roku 2010 a v OP.
5.5.3. Rast
(72)
Spotreba v Únii vzrástla medzi rokom 2008 a OP o 9 %. Avšak, objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu v tom istom období klesol, a to o 14 %, resp. 21 %. V tom istom čase významne vzrástol dovoz z Indie, a to o 65 %.
5.5.4. Zamestnanosť
Tabuľka 6
2008
2009
2010
OP
počet zamestnancov
1 007
863
821
761
index (2008 = 100)
100
86
82
76
produktivita (jednotka/zamestnanec)
index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(73)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia následne znížil počet zamestnancov o 24 %. Medzi rokom 2008 a OP stúpli pracovné náklady na zamestnanca o 6 %.
(74)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, ktorá sa meria ako objem výroby na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období mierne znížila o 1 %. Svoju najnižšiu úroveň dosiahla v roku 2009, pričom pred OP došlo k jej postupnému oživeniu.
5.5.5. Priemerné jednotkové ceny v Únii
Tabuľka 7
2008
2009
2010
OP
jednotková cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov(v EUR/tona)
4 336
2 792
3 914
4 244
index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami zo vzorky
(75)
Priemerné predajné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 2 %. V roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny o 36 %, a to v súvislosti s hospodárskym poklesom a prudkým znížením dovozných cien z Indie (- 21 %). Počas roku 2010 a OP sa predajné ceny výrobného odvetvia Únie opäť zvýšili.
(76)
Prešetrovaním sa preukázalo, že zníženie predajných cien v roku 2009 bolo prejavom znížených nákladov, ktoré klesli o 18 % v porovnaní s úrovňami v roku 2008. Toto zníženie nákladov bolo spôsobené hlavne znížením cien surovín, osobitne cien niklu, ktoré podliehajú silným výkyvom. Výrobné odvetvie však bolo nútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny v roku 2009.
5.5.6. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvyšovať kapitál
Tabuľka 8
2008
2009
2010
OP
ziskovosť predaja EÚ (v % čistého predaja)
index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
peňažný tok
index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
investície (v EUR)
index (2008 = 100)
100
29
59
6
návratnosť investícií
index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(77)
Prešetrovaním sa preukázalo, že aj keď zníženie predajných cien bolo čiastočne prejavom zníženia nákladov, ceny výrobného odvetvia Únie boli vystavené tlaku v dôsledku dovozu SMNO z Indie. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola negatívna od začiatku príslušného obdobia. Osobitne v roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny. To viedlo k významnému zhoršeniu ziskovosti v uvedenom roku. V roku 2010 a počas OP však došlo k zlepšeniu ziskovosti, no stále bola negatívna.
(78)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, zaznamenal podobný trend ako ziskovosť. Svoju najnižšiu úroveň dosiahol v roku 2009, po ktorom nastal trend zvyšovania a v priebehu OP dosiahol pozitívne hodnoty.
(79)
Po investovaní do výroby SMNO v roku 2008 došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu investícií o približne 94 %. Návratnosť investícií zaznamenala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v posudzovanom období, a zostala stále negatívna.
(80)
Vývoj ziskovosti, peňažný tok a nízka úroveň investícií svedčia v prospech skutočnosti, že výrobcovia v EÚ zo vzorky sa mohli stretnúť s ťažkosťami pri zvyšovaní kapitálu.
5.5.7. Zásoby
Tabuľka 9
2008
2009
2010
OP
konečné zásoby výrobného odvetvia Únie
index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(81)
Úroveň zásob subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 3 %. V roku 2009 klesla úroveň konečných zásob o 8 %; následne v roku 2010 a počas OP vzrástla o 8 %, resp. 3 %.
5.5.8. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(82)
Treba pripomenúť, že u najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nebol zistený dumping. Z toho vyplýva, že dovoz za dumpingové ceny predstavoval 13 % celkového objemu SMNO vyvezených z Indie do Únie. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a dovozu za dumpingové ceny z Indie možno vplyv samotného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
5.6. Záver o ujme
(83)
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako výroba (- 25 %), využitie kapacity (- 6 %), objem predaja (- 14 %), podiel na trhu (- 21 %) a zamestnanosť (- 24 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. V súvislosti s rastúcou spotrebou klesol tak objem predaj, ako aj podiel na trhu. Objem predaja zaznamenal v roku 2010 a počas OP v porovnaní s rokom 2009 mierne oživenie; výrobné odvetvie Únie však nebolo schopné získať späť svoj stratený podiel na trhu vzhľadom na to, že sa v posudzovanom období neustále zvyšoval dovoz z Indie za trvalo podhodnotené ceny v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie.
(84)
Navyše boli výrazne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie zvyšovať kapitál bola oslabená.
(85)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(86)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v Indii spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorú možno označiť za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
(87)
Treba pripomenúť, že u najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu uvádzaného v odôvodneniach 40 a 41, ktorý v priebehu OP tvoril 87 % indického vývozu do Únie, nebol zistený dumping. Z toho vyplýva, že v priebehu OP tvoril indický vývoz príslušného výrobku do Únie za dumpingové ceny iba 13 %. Takýto dovoz za dumpingové ceny tvoril v priebehu OP trhový podiel vo výške 2 %.
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(88)
Prešetrovaním sa preukázalo, že spotreba v Únii vzrástla v posudzovanom období o 9 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 14 % a podiel na trhu o 21 %.
(89)
Pokiaľ ide o ceny, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny za dumpingový dovoz podhodnocovali priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Napriek tomu boli asi o 12 % vyššie ako ceny indického podniku, v prípade ktorého nebol zistený dumping.
(90)
Na základe týchto skutočností sa predpokladá, že obmedzený objem dovozu z Indie za dumpingové ceny, ktorého ceny boli vyššie ako ceny za dovoz bez dumpingu, mohol zohrávať iba veľmi malú, prípadne žiadnu úlohu pri zhoršení situácie výrobného odvetvia Únie.
6.3. Vplyv ďalších faktorov
6.3.1. Dovoz z Indie bez dumpingu
(91)
Celkový objem dovozu z Indie v posudzovanom období prudko vzrástol o 65 % a spôsobil zvýšenie trhového podielu z 12,1 % na 18,3 %. Avšak, ako už bolo vysvetlené, dovoz bez dumpingu tvoril v priebehu OP 87 % celkového vývozného objemu Indie, čo v OP predstavovalo trhový podiel vo výške 15 % oproti dvojpercentnému trhovému podielu dumpingového dovozu z Indie v rovnakom období.
(92)
Ceny za dovoz z Indie sa v posudzovanom období celkovo znížili o 9 % a boli vždy nižšie ako dovozné ceny iných štátov sveta a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo vysvetlené v odôvodení 89, netreba zabúdať na zistenie, že priemerné ceny za dovoz bez dumpingu podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie viac ako ceny za dumpingový dovoz.
6.3.2. Dovoz z iných tretích krajín
Tabuľka 10
2008
2009
2010
OP
objem dovozu z iných tretích krajín v tonách
50 010
37 633
54 454
59 255
index (2008 = 100)
100
75
109
118
trhový podiel dovozu z iných tretích krajín
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
index (2008 = 100)
100
90
107
109
priemerná cena za dovoz z iných tretích krajín v EUR za tonu
5 380
5 236
5 094
5 234
index (2008 = 100)
100
97
95
97
objem dovozu z Malajzie (v tonách)
13 712
9 810
9 611
9 966
trhový podiel dovozu z Malajzie
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
priemerná cena za dovoz z Malajzie v EUR za tonu
4 203
2 963
3 324
3 633
objem dovozu z Filipín (v tonách)
7 046
5 406
15 576
18 149
trhový podiel dovozu z Filipín
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
priemerná cena za dovoz z Filipín v EUR za tonu
4 645
3 474
3 714
3 912
objem dovozu z Čínskej ľudovej republiky (v tonách)
2 332
2 452
3 217
3 288
trhový podiel dovozu z Čínskej ľudovej republiky
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
priemerná cena za dovoz z Čínskej ľudovej republiky v EUR za tonu
4 004
4 561
5 272
5 648
objem dovozu z Taiwanu (v tonách)
4 304
3 703
6 451
6 640
trhový podiel dovozu z Taiwanu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
priemerná cena za dovoz z Taiwanu v EUR za tonu
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Na základe údajov Eurostatu objem dovozu SMNO s pôvodom v iných tretích krajinách do Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 18 %. V tom istom čase došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu priemerných dovozných cien o približne 3 % a podiel na trhu vzrástol o približne 9 %.
(94)
Od 19. novembra 2005 sa na dovoz SMNO z Čínskej ľudovej republiky a Taiwanu vzťahujú antidumpingové opatrenia. Napriek týmto opatreniam sa dovoz z týchto dvoch krajín v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil aj napriek tomu, že podiel na trhu bol počas OP naďalej pomerne nízky - 2,5 % v prípade ČĽR a 5,1 % v prípade Taiwanu. V priebehu posudzovaného obdobia výrazne vzrástol najmä dovoz z Filipín, keď sa jeho trhový podiel zvýšil z 5,8 % v roku 2008 na 13,8 % počas OP.
(95)
V prípade Malajzie došlo v priebehu posudzovaného obdobia ku klesajúcej tendencii, hoci trhový podiel dovozu bol počas OP aj naďalej 7,6 %. Objem dovozu z Filipín v posudzovanom období výrazne vzrástol. Napriek tomu z prešetrovania vyplynulo, že priemerná cena za dovoz z Filipín bola ďaleko vyššia, konkrétne o 20 %, ako priemerná cena za dovoz SNMO z Indie.
(96)
Pokiaľ ide o dovozné ceny, celková priemerná cena za dovoz z iných tretích krajín bola v priebehu posudzovaného obdobia relatívne stabilná, pričom bola vždy vyššia ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie a priemerné ceny za dovoz z Indie.
(97)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.3. Hospodárska kríza
(98)
Hospodárska kríza čiastočne vysvetľuje pokles spotreby v Únii v roku 2009. Treba si však uvedomiť, že napriek poklesu spotreby o 16 % v roku 2009 objem dovozu z Indie vzrástol o 30 %.
(99)
V roku 2010 a počas OP došlo spolu so všeobecným hospodárskym oživením aj k nárastu spotreby v Únii. Objem predaja výrobného odvetvia Únie však rástol iba mierne - o 3 % v roku 2010 a o 4,7 % počas OP. Naproti tomu sa dovoz z Indie ročne zvýšil o 16 % v roku 2010 a o 10 % počas OP.
(100)
Za normálnych hospodárskych podmienok a v prípade absencie silného cenového tlaku a zvýšenia dovozu z Indie, by výrobné odvetvie Únie mohlo mať určité problémy pri vyrovnávaní sa s poklesom spotreby a zvýšením pevných nákladov na jednotku z dôvodu nižšieho využitia kapacity. Avšak dovoz z Indie za nízke ceny, ktorý bol vo väčšine prípadov potvrdený ako dovoz bez dumpingu, zhoršoval následky hospodárskeho poklesu, takže ani počas všeobecného oživenia hospodárstva nedošlo k ozdraveniu výrobného odvetvia Únie, ktoré tak nebolo schopné opätovne získať stratený podiel na trhu spôsobený dovozom z Indie.
(101)
Preto aj napriek tomu, že hospodárska kríza v rokoch 2008 a 2009 prispela k slabým výsledkom výrobného odvetvia Únie, nemožno tvrdiť, že závažným spôsobom ovplyvnila stav ujmy výrobného odvetvia Únie.
6.3.4. Vývozná výkonnosť subjektov výrobného odvetvia zo vzorky
Tabuľka 12
2008
2009
2010
OP
vývozný predaj v tonách
967
689
933
884
index (2008 = 100)
100
71
97
91
jednotková predajná cena v eurách
4 770
3 060
4 020
4 313
index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(102)
Počas posudzovaného obdobia klesol objem vývozného predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zo vzorky o 9 %, pričom priemerné vývozné ceny klesli o 10 %. Hoci nemožno vylúčiť, že negatívny trend vo vývoznej výkonnosti možno mohol mať na výrobné odvetvie Únie ďalší negatívny vplyv, usudzuje sa, že, vzhľadom na nízky objem vývozu vo vzťahu k predaju na trhu Únie, tento vplyv nebol z hľadiska zistenej ujmy značný.
6.4. Záver o príčinnej súvislosti
(103)
Uvedená analýza preukázala, že počas posudzovaného obdobia došlo k výraznému zvýšeniu objemu dovozu za nízke ceny pochádzajúcemu z Indie, ako aj jeho trhového podielu. Zároveň sa zistilo, že tento dovoz sústavne podhodnocoval ceny, ktoré na trhu Únie stanovilo výrobné odvetvie Únie.
(104)
Avšak vzhľadom na zistenie, že najväčší indický vyvážajúci výrobca, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nevyvážal SMNO do Únie za dumpingové ceny, sa usúdilo, že príčinnú väzbu medzi dumpingovým dovozom, ktorý tvoril iba 13 % celkového množstva vyvezeného z Indie, a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nie je možné dostatočne preukázať. Prirodzene nemožno spochybniť, že by dumpingový vývoz z Indie vzhľadom na jeho obmedzený objem a veľmi malý podiel na trhu (2 %), ako aj na skutočnosť, že ceny za takýto vývoz boli v priemere o 12 % vyššie ako ceny za dovoz bez dumpingu, mohol spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(105)
Z analýzy ďalších známych faktorov, ktoré by mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, vrátane dovozu bez dumpingu, dovozu z iných tretích krajín, hospodárskej krízy a vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zo vzorky, vyplýva, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je podľa všetkého výsledkom vplyvu dovozu z Indie bez dumpingu, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % celkového dovozu z Indie do Únie a ktorý prebiehal za podstatne nižšie ceny, ako boli ceny dumpingového dovozu.
7. UKONČENIE ANTIDUMPINGOVÉHO KONANIA
(106)
Keďže neexistuje významná príčinná väzba medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, usúdilo sa, že antidumpingové opatrenia nie sú viac potrebné, a preto by sa súčasné antidumpingové konanie malo ukončiť v súlade s článkom 9 ods. 2 základného nariadenia.
(107)
Navrhovateľ a všetky ostatné zainteresované strany boli náležite informované a dostali možnosť predložiť pripomienky. Doručené pripomienky nezmenili nič na úsudku, že by sa súčasné antidumpingové konanie malo ukončiť.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, s pôvodom v Indii, sa týmto ukončuje.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 22. marca 2012