PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 60/2012
zo 16. januára 2012,
ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidampingových opatrení uplatňovaných na dovoz ferosilícia s pôvodom okrem iného v Rusku podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Rada nariadením (ES) č. 172/2008 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) uložila konečné antidampingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom okrem iného v Rusku. Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí od 17,8 % do 22,7 %. Prešetrovanie, ktoré viedlo k tomuto nariadeniu, sa bude ďalej označovať ako „pôvodné prešetrovanie“.
1.2. Žiadosť o preskúmanie
(2)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) dostala 30. novembra 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť, ktorú podal vyvážajúci výrobca z Ruska, akciová spoločnosť Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, a jej prepojená spoločnosť, akciová spoločnosť Kuznetsk Ferroalloy Works, (ďalej spolu len „žiadateľ“), sa obmedzovala len na preskúmanie dampingu v súvislosti so žiadateľom. Sadzba antidampingového cla uplatniteľná v prípade žiadateľa je 22,7 % v závislosti od dampingového rozpätia žiadateľa.
(3)
Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že pokiaľ ide o žiadateľa, došlo k zmene okolností, na základe ktorých boli uložené existujúce opatrenia, a že tieto zmeny sú trvalého charakteru.
(4)
Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, ktoré preukazujú, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni na vyrovnanie dampingu už v prípade žiadateľa nie je potrebné. Podľa informácií uvedených v žiadosti sa porovnaním domácich cien žiadateľa a jeho vývozných cien do Únie preukázalo, že dampingové rozpätie sa zdá byť podstatne nižšie ako súčasná úroveň opatrení.
1.3. Začatie preskúmania
(5)
Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla sa začať čiastočné predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, pričom rozsah tohto preskúmania bude obmedzený na preskúmanie dampingu vo vzťahu k žiadateľovi. Komisia uverejnila 27. októbra 2010 oznámenie o začatí preskúmania v Úradnom vestníku Európskej únie (3) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) a začala prešetrovanie.
1.4. Príslušný výrobok a podobný výrobok
(6)
Výrobok, ktorého sa týka predbežné preskúmanie, je rovnaký ako výrobok v pôvodnom prešetrovaní, t. j. ferosilícium s pôvodom v Rusku v súčasnosti zaradený do kódov KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Výrobok vyrábaný a predávaný v Rusku a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
1.5. Príslušné strany
(8)
Komisia oficiálne informovala výrobné odvetvie Únie, žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny o začatí predbežného preskúmania. Zainteresované strany mali možnosť písomne sa vyjadriť a byť vypočuté.
(9)
Komisia zaslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v rámci lehôt stanovených na tento účel. Komisia zistila a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely určenia dampingu, pričom sa vykonalo overenie na týchto miestach:
-
akciová spoločnosť Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (ďalej len „CHEM“), Čeľabinsk, Rusko,
-
akciová spoločnosť Kuznetsk Ferroalloy Works (ďalej len „KF“), Kuzneck, Rusko
a
-
RFA International LP (ďalej len „RFAI“), Mishawaka, USA a Nieuwdorp Zld, Holandsko.
1.6. Obdobie prešetrovania
(10)
Prešetrovanie prebiehalo od 1. októbra 2009 do 30. septembra 2010 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
2. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ
2.1. Úvod
(11)
Ako východiskový bod je potrebné pripomenúť, že inštitúcie majú podľa judikatúry súdov EÚ (4) veľkú mieru voľnej úvahy, vrátane možnosti použiť odhad budúcej politiky cien príslušných vývozcov v rámci skúmania potreby zachovať existujúce opatrenia pri prieskume podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Práve v tejto súvislosti inštitúcie musia preskúmať tvrdenia žiadateľa, prečo sa okolnosti jeho situácie trvale zmenili, čo údajne odôvodňuje zníženie alebo dokonca odstránenie cla.
(12)
Žiadateľ tvrdil, že zmenené okolnosti možno odôvodnene označiť za okolnosti trvalého charakteru, a preto by sa mala znížiť úroveň opatrení alebo by sa mali zrušiť všetky opatrenia týkajúce sa žiadateľa, pretože je nepravdepodobné, že by sa v dohľadnej dobe vôbec zopakoval dampingový dovoz, alebo by sa mali opatrenia vrátiť na úroveň stanovenú v pôvodnom prešetrovaní.
2.2. K otázke, či žiadateľ stále vyvážal za dampingové ceny na trh EÚ počas ORP (5)
(13)
Pred uvedením odpovedí na jednotlivé tvrdenia žiadateľa o (údajne) trvalom charaktere (údajne) zmenených okolností je vhodné najprv opísať úvahy inštitúcií týkajúce sa toho, či žiadateľ mohol stále vyvážať za dampingové ceny na trh EÚ počas ORP.
2.2.1. Normálna hodnota
(14)
Na určenie normálnej hodnoty sa najprv stanovilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spoločnosti nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, že celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku spoločnosti na domácom trhu bol reprezentatívny.
(15)
Pri každom druhu výrobku, ktorý spoločnosť predávala na svojom domácom trhu a ktorý sa považuje za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa určilo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval minimálne 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(16)
Potom sa preskúmalo, či domáci predaj každého druhu výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Skúmanie sa vykonalo na základe určenia podielu domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu, ktorý bol ziskový, pre každý príslušný vyvážaný druh výrobku počas jednotlivých období.
(17)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(18)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil v každom z príslušných období.
(19)
Ak na stanovenie normálnej hodnoty nebolo možné použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predávaného spoločnosťou, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(20)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní spoločnosti.
2.2.2. Vývozná cena
(21)
Vývozný predaj spoločnosti do Únie sa uskutočňuje prostredníctvom švajčiarskej pobočky jej prepojenej spoločnosti RFAI, ktorá počas obdobia revízneho prešetrovania vykonávala všetky vývozné funkcie v súvislosti s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu.
(22)
Vývozná cena bola podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú boli dovážané výrobky prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu, upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj o primerané rozpätie na predajné, všeobecné a administratívne (PVA) náklady a ziskové rozpätie. Keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, na tento účel sa použilo rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní, konkrétne 6 %.
(23)
Žiadateľ tvrdil, že spoločnosť RFAI by sa mala považovať za súčasť jedného hospodárskeho subjektu a následne pri stanovovaní vývoznej ceny by sa táto cena nemala znížiť o predajné, všeobecné ani administratívne náklady a zisk spoločnosti RFAI.
(24)
Toto tvrdenie nie je možné akceptovať z týchto dôvodov:
-
dvaja vyvážajúci výrobcovia majú svoje vlastné oddelenie vývozného predaja,
-
spoločnosť RFAI sa výrazne zapája do medzinárodných aktivít skupiny (napr. v rámci podpory zákazníkov, logistiky a harmonogramu dodávok, nákupu investičného tovaru a dôležitých surovín atď.),
-
švajčiarska pobočka spoločnosti RFAI vykonáva všetky funkcie, ktoré bežne vykonáva prepojený dovozca v EÚ,
-
spoločnosť RFAI predáva ferosilícium pod vlastným menom a na vlastný účet neprepojeným zákazníkom v EÚ a mimo nej,
-
spoločnosť RFAI má kúpnopredajný vzťah s dvomi prepojenými ruskými výrobcami, spoločnosťami KF a CHEM,
-
každá spoločnosť vykazuje vlastnú finančnú správu a neexistuje žiadna konsolidovaná finančná správa a
-
každá spoločnosť podáva príslušným orgánom vlastné daňové priznanie.
Tvrdenie, že pri vytváraní vývoznej ceny by sa nemali odpočítať PVA náklady a zisk, sa preto muselo zamietnuť. Pripomienky žiadateľa k tomuto bodu v rámci odpovede na oznámenie konečného záveru sa opíšu ďalej (bod 2.3).
(25)
Žiadateľ tiež tvrdil, že pri výpočte vývoznej ceny by sa v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia nemalo odpočítavať antidampingové clo, keďže je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja a v následných predajných cenách v Únii. V súvislosti s týmto tvrdením sa pri prešetrovaní určilo, že vážený priemer cien ďalšieho predaja ferosilícia v Únii sa zvýšil v porovnaní s cenami počas pôvodného prešetrovania a súčasné ceny opätovného predaja sú viac ako o 22,7 % vyššie ako ceny počas pôvodného prešetrovania. Preto je možné dospieť k záveru, že antidampingové clo je náležite odzrkadlené v cenách opätovného predaja žiadateľa. Preto bolo možné tvrdenie žiadateľa akceptovať a pri výpočte vytvorenej vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia neboli odpočítané žiadne antidampingové clá.
2.2.4. Porovnanie
(26)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely v nákladoch na dopravu, na poistenie, náklady na likvidáciu a manipuláciu, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
2.2.4. Dampingové rozpätie
(27)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnávala podľa druhu s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku. Výsledky dokázali existenciu dampingu.
(28)
To znamená, že výška dampingu sa vypočítala pre každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu pred stanovením dampingovej sadzby pre celú skupinu. Pri výpočte dampingového rozpätia inštitúcie, rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní, konštatovali, že spoločnosti CHEM a KF sú úzko prepojené subjekty. Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní a v súlade so štandardnou praxou inštitúcií sa vypočítalo jedno dampingové rozpätie pre celú skupinu. V metóde použitej na výpočet v rámci konečného zverejnenia sa pred určením váženej priemernej miery dampingu pre skupinu ako celok najprv vypočítala výška dampingu pre každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metóda sa líšila od metódy použitej v pôvodnom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dampingu uskutočnil s využitím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa domáceho predaja, nákladov na výrobu, ziskovosti a predaja v Únii. Žiadateľ tvrdil, že použitie tejto metódy by bolo v rozpore s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia. Aj táto otázka sa bude rozoberať ďalej (bod 2.3).
2.3. Analýza reakcií na oznámenie konečného zverejnenia v súvislosti s dampingovým rozpätím počas ORP
(29)
Žiadateľ predložil viacero pripomienok k určitým aspektom výpočtov, ako sú výrobné náklady, predajné, všeobecné a administratívne náklady, ziskové rozpätie, normálna hodnota a kvóty. Všetky tieto pripomienky boli zvážené a administratívne chyby sa podľa potreby opravili. Konečné zistenia boli upravené zodpovedajúcim spôsobom.
(30)
Žiadateľ okrem toho požiadal Komisiu, aby výšku dampingu vyjadrila na základe hodnoty CIF, ktorú na účely tohto prešetrovania vytvoril žiadateľ, a teda s odkazom na článok 2 ods. 9 základného nariadenia. Táto požiadavka bola založená na odôvodnení, že cena deklarovaná pre colné orgány je vnútropodnikovou cenou, ktorá možno je správnou cenou na colné účely, ale nie je cenou, ktorá by sa mala použiť pri výpočte dampingu v antidampingových konaní. Toto tvrdenie treba zamietnuť, pretože rozdiel medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou, t. j. výška dampingu, by sa mal vyjadriť na rovnakom základe ako rozdiel, ktorý je následne použitý colnými orgánmi na stanovenie cla, ktoré sa bude vyberať. Toto je v skutočnosti hodnota CIF, ktorú žiadateľ deklaruje colným orgánom. Preto bola vo výpočtoch použitá táto hodnota.
(31)
Pokiaľ ide o výpočet výrobných nákladov, žiadateľ spochybnil prístup Komisie, t. j. použitie priemernej nákupnej ceny hlavnej nákladovej položky od nezávislého dodávateľa namiesto skutočnej ceny zaplatenej prepojenému dodávateľovi za rovnakú nákladovú položku pri vytváraní normálnej hodnoty. Toto tvrdenie treba zamietnuť, pretože cena, ktorú účtoval prepojený dodávateľ, bola výrazne nižšia ako cena zaplatená za rovnaký materiál nezávislému dodávateľovi. Túto cenu teda nemožno považovať za cenu stanovenú na zásade trhového odstupu. Preto je potrebné túto zložku nákladov upraviť.
(32)
Po oznámení záveru žiadateľ tvrdil, že náklady na balenie boli pri porovnaní vývozných cien s normálnymi hodnotami posudzované nekonzistentne. Tento problém sa prešetril a administratívne chyby sa podľa potreby opravili.
(33)
Žiadateľ predložil pripomienky aj k vylúčeniu vývozných operácií konkrétneho typu výrobku. Predaj tohto typu výrobku v Únii predstavoval menej ako 5 % predaja príslušného výrobku žiadateľa v Únii počas ORP. Tento bod sa musel zamietnuť, pretože na domácom trhu sa neuskutočnil žiadny predaj tohto typu výrobku a jeho konkrétne výrobné náklady neboli poskytnuté. Vzhľadom na to, že počas ORP bol tento typ výrobku vyvážaný do EÚ v nízkych objemoch, nepovažovalo sa za vhodné založiť vytvorenie normálnej hodnoty na výrobných nákladoch iných typov výrobkov, a tak vykonať úpravy na zohľadnenie rozdielov medzi výrobkami.
(34)
Okrem toho, ako už bolo vysvetlené, najmä vo vzťahu k dvom dôležitým bodom výpočtu dampingového rozpätia, a to i) k otázke, či spoločnosti CHEM, KF a RFAI tvoria jeden hospodársky subjekt (6), a ii) k výpočtu individuálnej výšky dampingu pre CHEM na jednej strane a KF na strane druhej (7), žiadateľ vo svojej reakcii na konečné zverejnenie predložil podrobné pripomienky.
(35)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, a najmä vo vzťahu k bodom, ktoré žiadateľ predložil v reakcii na konečné zverejnenie, boli zaznamenané tieto skutočnosti.
(36)
Žiadateľ znovu zdôraznil svoje stanovisko, že dvaja vyvážajúci výrobcovia a prepojený obchodník RFAI sú v konečnom dôsledku vo vlastníctve a pod kontrolou rovnakých príjemcov a že žiadateľ teda nie je samostatný a jednoducho sa riadi pokynmi svojich majiteľov. Žiadateľ uznal všetky prvky uvedené v odôvodnení 24, ale nesúhlasí s ich posúdením inštitúciami v tom zmysle, že nemajú žiaden vplyv na to, či CHEM, KF a RFAI tvoria jeden hospodársky subjekt.
(37)
Inštitúcie pripomienky žiadateľa zamietajú. Uvedené kritériá, najmä ak sa posudzujú spoločne, predstavujú dobrý základ pre odôvodnenie zamietnutia tvrdenia žiadateľa. Všetky prvky uvedené v odôvodnení 24 poukazujú na skupinovú štruktúru, v ktorej sú všetky spoločnosti osobitými právnickými osobami a v ktorej spoločnosti KF a CHEM vykonávajú kompletnú funkciu vyvážajúcich výrobcov (výrobná a vývozná funkcia), zatiaľ čo RFAI pôsobí najmä ako prepojený obchodník/dovozca v EÚ.
(38)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, v súvislosti s týmto revíznym prešetrovaním nie je v tejto veci nevyhnutné zaujať konečné stanovisko. Vyplýva to z kombinácie dvoch dôvodov. Po prvé, aj keby toto tvrdenie bolo prijaté (popri prijatí, podľa potreby, tvrdení uvedených v odôvodnení 29), v prípade žiadateľa by stále bolo možné zistiť damping na trhu EÚ počas ORP s dampingovým rozpätím približne 13 %. Po druhé, ako je vysvetlené ďalej, v každom prípade v súčasnosti neexistuje dostatok dôkazov, na ktorých základe by sa dampingové rozpätie počas ORP považovalo za trvalé.
(39)
Zástupcovia priemyslu Únie v reakcii na oznámenie konečného záveru tvrdia, že clo na výrobky žiadateľa by sa malo v dôsledku revízneho prešetrovania zvýšiť, pretože za predpokladu, že všetky tvrdenia žiadateľa by sa zamietli, dampingové rozpätie zistené počas revízneho prešetrovania bolo vyššie ako platné clo. Vzhľadom na to, že - ako sa vysvetľuje ďalej - o trvalej zmene okolností neexistuje dostatok dôkazov, nie je tu však žiaden dôvod na zmenu cla, a to ani smerom hore, ani smerom dole.
2.4. Analýza otázky, či existuje trvalá zmena okolností, ktorá by odôvodňovala zníženie alebo odstránenie cla
(40)
Predsa len aj napriek prijatiu niektorých z uvedených tvrdení žiadateľa sa stále ukazuje, že žiadateľ sa dopúšťa dampingu na trhu EÚ počas ORP s dampingovým rozpätím najmenej 13 %. Okrem toho, ako sa vysvetlí ďalej, v každom prípade neexistuje dostatok dôkazov, na ktorých základe by sa dampingové rozpätie počas ORP považovalo za trvalé.
(41)
Žiadateľ vo svojom odôvodnení, prečo ide o trvalú zmenu okolností, vychádza z týchto bodov.
(42)
i)
Po prvé, žiadateľ odkazuje na zmeny štruktúry vývozu skupiny, ktoré by spolu s prieskumom nových rastúcich trhov mali prispieť k zvýšeniu vývozných cien ferosilícia na všetkých vývozných trhoch vrátane EÚ v porovnaní s cenami počas pôvodného prešetrovania. Žiadateľ však neposkytol žiadne podložené dôkazy, ktorými by preukázal súvislosť medzi novou podnikovou štruktúrou, prieskumom nových rastúcich trhov a vyššími cenami na trhu EÚ. Ani výsledky prešetrovania nepreukázali žiadnu takúto súvislosť. Naopak, zatiaľ čo vývozné ceny počas ORP boli očividne vyššie v porovnaní s cenami zistenými počas obdobia pôvodného prešetrovania, predsa len boli mimoriadne nestále. Napríklad rozdiel medzi najnižšou a najvyššou transakčnou cenou za tonu najpredávanejšieho modelu na trhu EÚ bol v rámci ORP viac než 100 %. Podobnú nestálosť bolo možné pozorovať na domácom trhu, ale vývoj cien na trhu EÚ nebol porovnateľný s vývojom cien na domácom trhu. To platí aj pre obdobie 12 mesiacov predchádzajúcich ORP, ktoré sa pozorne preskúmavalo v rámci paralelného prešetrovania vrátenia finančných prostriedkov. V skutočnosti sa zdá, že vývozné ceny jednoducho sledovali ceny na svetovom trhu.
(43)
Po zverejnení žiadateľ použil podobné tvrdenia. Opäť však nepredložil dostatočné dôkazy. Preto sa dospelo k záveru, že v tejto chvíli neexistuje dostatok dôkazov, že tieto vyššie vývozné ceny žiadateľa sú niečím iným ako len dôsledkom aktuálnych trhových cien (najmä na trhu EÚ) počas ORP. Inými slovami, neexistuje dostatok dôkazov, že príčinou týchto vyšších cien sú zmeny, ktoré žiadateľ urobil vo svojej podnikovej štruktúre v súvislosti s vývozom, a že preto možno očakávať, že tieto ceny zostanú na podobnej (alebo vyššej) úrovni aj v budúcnosti. Najmä, v rozpore s tvrdením žiadateľa, aj za predpokladu, že nová štruktúra prispeje k vyššej účinnosti skupiny, neznamená to, že v budúcnosti jej vývozné ceny do EÚ budú vysoké a nepovedú k dampingu.
(44)
ii)
Po druhé, žiadateľ vyhlásil, že jeho vývozné ceny na ostatné trhy boli v súlade s jeho predajnými cenami na trhu Únie, či dokonca vyššie. Na zlepšenie dodávok na ostatné trhy boli vynaložené významné investície. Zníženie alebo odstránenie antidampingových opatrení vo vzťahu k žiadateľovi by tak nevytváralo stimul na zvýšenie vývozu do EÚ a/alebo na zníženie jeho cien.
(45)
Toto tvrdenie však nemôže viesť k odstráneniu platných opatrení či k zmierneniu. Pripomína sa, že dokonca aj podľa žiadateľa počas ORP žiadateľ stále vyvážal za dampingové ceny. Okrem toho žiadateľ sám zdôraznil, že EÚ zostáva jeden z jeho tradičných trhov. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že objemy tovaru, ktoré žiadateľ predáva na trhu EÚ, sú stále veľmi významné; ak by sa porovnal objem predaja so spotrebou EÚ počas obdobia pôvodného prešetrovania (8), objem predaja by predstavoval významný trhový podiel (od 5 do 20 %, presné údaje sa nemôžu zverejniť z dôvodu dôvernosti).
(46)
Po oznámení záveru žiadateľ znovu zdôraznil svoje stanovisko, že nové trhové príležitosti by boli skôr na iných trhoch (India, Ázia a Spojené štáty) ako v EÚ. Žiadateľ však nepredložil žiadny podstatný dôkaz na podporu svojich trhových stratégií. Stále existujúce dampingové rozpätie počas ORP, chýbajúce údaje o ostatných trhoch a nestálosť vývozných cien na medzinárodnom trhu sú prvky, ktoré nepodporujú toto tvrdenie, ktoré sa preto musí zamietnuť.
(47)
iii)
Po tretie, podľa názoru žiadateľa domáci ruský trh s významnou výrobou ocele zostáva jedným z jeho najdôležitejších trhov, pričom sa očakáva, že dopyt po podobnom výrobku v Rusku bude rásť. Domáce a vývozné ceny ferosilícia by tiež rástli oveľa rýchlejšie ako výrobné náklady. Žiadateľ by tak mohol ďalej zvyšovať svoj predaj na domácom trhu, a to aj preto, že podľa žiadateľa, jediný ďalší ruský výrobca ferosilícia by vzhľadom na poslednú zmenu vlastníctva vyrábal prevažne pre vlastnú spotrebu.
(48)
Aj keby sa všetky tieto tvrdenia považovali za pravdivé, nič sa nemení na skutočnosti, že počas ORP žiadateľ uplatňoval damping so značným rozpätím a za nestále ceny. Navyše, ako bolo vysvetlené, objem predaja, ktorý žiadateľ realizoval do EÚ počas ORP, nenaznačuje, že žiadateľ sa z tohto trhu presunul alebo že má v úmysle urobiť to v blízkej budúcnosti.
(49)
Vo svojich pripomienkach k zverejneniu žiadateľ zdôraznil, že jediné odôvodnenie, ktoré Komisia v zverejnení uviedla s cieľom poprieť relevantnosť rastúceho dopytu na domácom trhu, je význam zisteného dampingového rozpätia. Žiadateľ ďalej tvrdil, že hoci Komisia uznala mnoho kľúčových bodov týkajúcich sa ruského trhu, nevyvodila z týchto argumentov primeraný záver.
(50)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Po prvé, proti tomuto argumentu hovorí nielen zistenie dampingu, ale aj zistenie týkajúce sa objemu. Po druhé, inštitúcie poznamenávajú, že Komisia nepotvrdila a ani neboli poskytnuté žiadne presvedčivé nezávislé údaje, ktoré by podporili tvrdenie, že v Rusku sa očakáva nárast dopytu po príslušnom výrobku a že vývozné ceny skupiny by rástli oveľa rýchlejšie, ako výrobné náklady.
(51)
iv)
Po štvrté, žiadateľ zdôraznil, že jeho ruské závody na výrobu ferosilícia pracujú na plný výkon už mnoho rokov, že žiadateľ v dohľadnej budúcnosti neplánuje zvýšiť svoju celkovú výrobnú kapacitu ferosilícia a že žiadne náznaky o opaku neexistujú.
(52)
Zistilo sa však výrazné oživenie kapacít po finančnej kríze v roku 2009 a žiadateľ vykázal rozšírenie kapacít o 10 % - 20 % (údaj je uvedený vo forme rozsahu z dôvodu dôvernosti) v porovnaní s obdobím pred finančnou krízou v roku 2009.
(53)
Po zverejnení žiadateľ uviedol, že porovnanie výrobnej kapacity po ORP s výrobnou kapacitou počas sledovaného obdobia nebolo vhodné, keďže žiadateľ očakával finančnú krízu v roku 2009, a preto už znížil výrobné kapacity. S týmto argumentom nemožno súhlasiť; rozšírenie vykázaných kapacít o 10 % - 20 % možno sledovať v porovnaní s rokom 2007, a nie s rokom 2009, keď kapacity boli na najnižšej úrovni. Navyše finančná kríza v roku 2009 nemohla ovplyvniť výrobné kapacity žiadateľa v roku 2007.
2.5. Záver: nedostatočné dôkazy o trvalom charaktere zmenených okolností
(54)
Analýza tvrdení žiadateľa vzhľadom na trvalý charakter zmenených okolností, ako je zhrnuté v predchádzajúcich bodoch, vedie k záveru, že v súčasnosti neexistuje dostatok dôkazov, že akékoľvek zmenené okolnosti majú trvalý charakter. Zdá sa, že vývozné ceny žiadateľa, a teda jeho dampingové rozpätie, budú pravdepodobne naďalej kolísať, pričom budú sledovať najmä vývoj cien na svetovom trhu. V rozsahu, v akom žiadateľ preukázal určité zmenené okolnosti, ich preto nemožno považovať za dôkaz, že cenové správanie žiadateľa počas ORP má trvalý charakter. Dospelo sa preto k záveru, že znížiť clo by bolo momentálne predčasné, a teda neoprávnené.
3. ZÁVÄZKY
(55)
Žiadateľ spolu so svojím prepojeným dovozcom ponúkli cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(56)
Prešetrovanie potvrdilo, že cena výrobku je veľmi nestabilná. Ako je už uvedené v odôvodnení 42, stanovilo sa, že predajné ceny žiadateľa v Únii boli počas ORP veľmi odlišné. Tento výrobok preto nie je vhodný pre pevne stanovený cenový záväzok. Aj keď vývozca navrhol mechanizmus indexácie, nebolo možné určiť súvislosť medzi nestabilitou cien konečného výrobku a navrhovaným zdrojom indexácie, najmä preto, že sa tiež týka konečného výrobku a cien, ktoré boli ovplyvnené dampingovým dovozom. Preto sa dospelo k záveru, že navrhovaná indexácia nie je vhodná.
(57)
Pokiaľ ide o špecifické riziká, zistilo sa, že z dôvodu komplexnej štruktúry spoločnosti je riziko krížovej kompenzácie veľmi vysoké: iné výrobky ako príslušný výrobok by mohli byť predávané prostredníctvom obchodníka mimo Únie inej prepojenej pobočke v tretej krajine a potom znovu predávané do Únie.
(58)
Okrem toho, keďže samotný výrobok existuje v rozdielnej kvalite a dováža sa hlavne hromadne, nebolo by pre colné orgány možné rozlíšiť chemickú špecifikáciu (na ktorú sa potenciálne vzťahujú rôzne minimálne dovozné ceny) bez individuálnej analýzy každej transakcie, čím by sa monitorovanie stalo veľmi náročné až nerealizovateľné.
(59)
Cenový záväzok bol preto zamietnutý.
4. UKONČENIE PRESKÚMANIA
(60)
Vzhľadom na zistenie dampingu, ako aj na skutočnosť, že neexistuje dôkaz o trvalom charaktere zmenených okolností, sa rozhodlo, že akciová spoločnosť Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant a jej prepojená spoločnosť Kuznetsk Ferroalloy Works budú naďalej podliehať úrovni cla stanovenej v pôvodnom nariadení, t. j. 22,7 %,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Čiastočné predbežné preskúmanie antidampingových opatrení uplatniteľných na dovoz ferosilícia s pôvodom okrem iného v Rusku, ktoré sa začalo podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009, sa týmto ukončuje bez zmeny úrovne platného antidampingového opatrenia.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 16. januára 2012