ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. ledna 2012
o podpoře poskytnuté Řeckem pěstitelům obilovin a zemědělským družstvům působícím v odvětví obilovin
č. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(oznámeno pod číslem K(2011) 9335)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/320/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1) vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev působících v odvětví obilovin. Údajná podpora spočívala v poskytování bezúročných úvěrů. Dopisem ze dne 21. listopadu 2008 požádala Komise řecké orgány o poskytnutí informací týkajících se uvedené podpory.
(2)
Dopisem ze dne 24. listopadu 2008 požádala Komise stěžovatele, aby předložil vyplněný formulář stížnosti. Tento formulář obdržela Komise dne 8. ledna 2009.
(3)
Poté, co Komise obdržela tento formulář stížnosti, avšak neobdržela žádnou odpověď od řeckých orgánů na svůj dopis ze dne 21. listopadu 2008, zaslala jim dne 23. ledna 2009 druhý dopis, v němž požádala o informace týkající se dotčeného opatření. Jelikož ve stanovené lhůtě neobdržela Komise na tento dopis odpověď, zaslala dne 24. března 2009 řeckým orgánům upomínku.
(4)
Dne 14. května 2009 zaslaly řecké orgány Komisi dopis, v němž bylo uvedeno jen velmi málo informací o podpoře, která byla předmětem stížnosti. V návaznosti na tento dopis zaslala Komise řeckým orgánům dne 11. června 2009 druhou žádost o informace s podrobnějšími dotazy týkajícími se údajné státní podpory.
(5)
Dne 20. července 2009 požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí příslušných informací, a to do 30. srpna 2009. Dopisem ze dne 23. července 2009 vyjádřila Komise s tímto prodloužením lhůty svůj souhlas. E-mailem ze dne 1. září 2009 požádaly řecké orgány o další prodloužení lhůty o jeden měsíc. Dopisem ze dne 14. září prodloužila Komise tuto lhůtu podruhé, a sice do 30. září 2009.
(6)
Jelikož více než dva měsíce po vypršení stanovené lhůty Komise neobdržela žádnou odpověď, zaslala řeckým orgánům dne 1. prosince 2009 upomínku a poskytla jim další jeden měsíc na dodání příslušných informací. V této upomínce upozornila Komise řecké orgány na skutečnost, že pokud nezašlou Komisi odpověď v předepsané lhůtě, Komise si poskytnutí informací vyžádá (prostřednictvím „příkazu k poskytnutí informací“) podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2) (3). Kromě toho byla dne 26. ledna 2010 věc zanesena do registru neoznámených podpor pod číslem NN 3/10.
(7)
Ve lhůtě stanovené Komisí neposkytly řecké orgány žádné informace. Proto přijala Komise dne 10. března 2010 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999, v němž požaduje po řeckých orgánech, aby požadované informace poskytly.
(8)
Řecké orgány odpověděly dne 19. března 2010. Ve své odpovědi tvrdily, že odpověděly Komisi na její dopis ze dne 1. prosince 2009 dopisem ze dne 9. února 2010. Ve svém dopise ze dne 17. května 2010 zaslala Komise řeckým orgánům určité doplňující dotazy. Požádala je rovněž o to, aby poskytly důkaz o údajném odeslání svého dopisu Komisi dne 9. února 2010. Mezitím Komise obdržela od stěžovatele další informace o dotčené podpoře. Proto dne 18. června 2010 zaslala řeckým orgánům další dopis, aby jim poskytla příležitost vyjádřit k těmto novým informacím své připomínky. Řecké orgány odpověděly na dopis ze dne 17. května 2010, ale neposkytly žádný důkaz o odeslání svého dopisu ze dne 9. února 2010. Dne 30. září 2010 odpověděly řecké orgány rovněž na dopis Komise ze dne 18. června 2010.
(9)
Dopisem ze dne 15. prosince 2010 informovala Komise Řecko o svém rozhodnutí zahájit postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, který se týká dotčené podpory. V dopise ze dne 21. ledna 2011 zaslaly řecké orgány své připomínky k rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010. Komise zaslala řeckým orgánům další dotazy v dopise ze dne 5. května 2011, na který řecké orgány odpověděly dne 6. června 2011.
(10)
Rozhodnutí Komise o zahájení uvedeného postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k dotčenému opatření. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, která tvrdila, že dotčená opatření jsou protiprávní. O těchto připomínkách byly řecké orgány informovány a své připomínky poskytly v dopise ze dne 1. prosince 2011.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
ΙΙ.1. Stížnost
(11)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev. Podle této stížnosti spočívala podpora v poskytování bezúročných úvěrů ve výši 150 milionů EUR sdružením zemědělských družstev působícím v odvětví obilovin.
II.2. Souvislosti
(12)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány oseli řečtí zemědělci během roku 2008 o 60 000 hektarů (600 000„stremma“) kukuřice více než v předchozím roce. Důsledkem byla značná nadprodukce kukuřice a následný pokles cen. Totéž se stalo s pšenicí. Vzhledem k této situaci a v důsledku hospodářské krize rozhodla řecká vláda poskytnout podporu řeckým producentům.
(13)
Podle řeckých orgánů byla podpora poskytnuta organizacím producentů, tj. sdružením zemědělských družstev (dále jen „sdružení“). Tato sdružení neměla dostatečné finanční prostředky k tomu, aby podpořila příjmy zemědělců, ani neměla kvůli finanční krizi přístup na finanční trhy za účelem získání úvěrů. Řecké orgány dále tvrdily, že kdyby v průběhu zimy 2008 družstva prodala toto množství shromážděných obilovin, došlo by k významnému poklesu cen a producenti by utrpěli citelné ztráty. Aby tedy řecká vláda zabránila poklesu cen obilovin a zajistila zemědělcům minimální příjem, rozhodla se poskytnout sdružením a nepřímo tedy i zemědělcům (kteří svou produkci odevzdali družstvům) podporu v podobě státem zaručeného úvěru s úrokovým příspěvkem. Podle řeckých orgánů byl tento úvěr poskytnut sdružením, aby byl postoupen producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených sdruženími v roce 2008. Kvůli vleklé krizi na trhu s obilovinami prodloužily řecké orgány lhůtu pro splacení úvěrů do 30. září 2010.
ΙΙ.3. Opatření
(14)
Řecké orgány přijaly řadu rozhodnutí, kterými tato podpora nabyla účinku.
(15)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 56700/B.3033 ze dne 8. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„Článek 1 Schvaluje se úrokový příspěvek pro úvěry, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008 finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008. Uvedené úvěry budou subvencovány od data, kdy budou poskytnuty. […]
Článek 3 Doba trvání dotčených úvěrů začne dnem jejich poskytnutí a skončí dnem jejich splacení, nejpozději však 30. září 2009. […]“
(16)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 2/88675/0025 ze dne 9. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„1)
Řecký stát poskytne 100 % záruku pro zajištění úvěrů, které poskytnou finanční instituce sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008, v souladu s ustanoveními zákona č. 2322/1995. Na úvěry poskytnuté finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v roce 2008 na nákup obilí se vztahují ustanovení tohoto rozhodnutí s platností od data poskytnutí úvěru. Celková výše úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty, nepřesáhne 150 milionů EUR. […]
3)
[…] V případě neuhrazení nesplacené části úvěru k datu splatnosti se tato částka stane splatnou a vymahatelnou. Aby byly bankám zaručené pohledávky proplaceny státem, musí banky do tří měsíců od data splatnosti předložit podpůrnou dokumentaci uvedenou v rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 2/478/0025/04.01.2006 (vládní věstník, řada II, č. 16/13.01.2006).[…]“
(17)
Na základě rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 46825/B.2248 ze dne 29. září 2009 a č. 2/69591/0025 ze dne 2. října 2009 byla lhůta pro splacení úvěrů prodloužena do 30. září 2010.
(18)
V rozhodnutí ministra pro rozvoj venkova a výživu č. 8264 ze dne 9. prosince 2008 byla stanovena částka ve výši 150 milionů EUR pro 57 sdružení zemědělských družstev. V uvedeném rozhodnutí se rovněž odkazuje na rozhodnutí vládní komise ze dne 12. listopadu 2008 o poskytnutí úvěrů ve výši 150 milionů EUR pro sdružení zemědělských družstev a jejich členy.
(19)
V souladu s dopisem zaslaným řeckými orgány dne 19. března 2010 byly všechny dotčené úvěry (kromě jednoho) poskytnuty Řeckou zemědělskou bankou (dále jen „banka ATE“). Řecké orgány dodaly, že úrokový příspěvek a záruka, které byly poskytnuty státem v odvětví obilovin, byly nezbytným opatřením, aby se zabránilo poklesu cen v roce 2008, který byl způsoben nadprodukcí obilovin v Řecku. V tomto dopise vyjádřily řecké orgány stanovisko, že tuto malou úvěrovou úlevu poskytnutou státem nelze považovat za státní podporu, protože nenarušila ani neohrozila konkurenceschopnost a neměla vliv na obchod mezi členskými státy. Řecké orgány dále konstatovaly, že z dotčeného opatření vyplýval jen minimální prospěch pro jednotlivé producenty.
(20)
V souladu s článkem 1 úvěrové smlouvy mezi bankou ATE a sdruženími (dále jen „úvěrová smlouva“) má být úvěr poskytnutý bankou ATE použit dlužníkem pouze pro nákup nebo odběr obilovin vypěstovaných v roce 2008.
(21)
Pokud jde o podmínky poskytnutí tohoto úvěru, uvedly řecké orgány, že příslušná úroková sazba byla shodná se sazbou dvanáctiměsíčních řeckých státních dluhopisů (vydaných těsně před datem, kdy začal platit úrok) plus 30 %. Řecké orgány dále tvrdily, že úvěrová smlouva mezi bankou ATE a sdruženími obsahovala podmínku prokazující, že se nejedná o státní podporu. Uvedená podmínka zní: „Dlužník přijímá závazek, že před vyplacením úvěru podepíše s řeckým státem, zastoupeným pro tyto účely zmíněnou bankou, smlouvu o zajištění vztahující se na produkty, vedlejší produkty a jiné movité věci, které dlužník nakoupí za prostředky z tohoto úvěru, a na veškeré komodity, které jsou v jeho vlastnictví nebo pod jeho správou, na základě ustanovení zákona 2844/2000.“ Jinými slovy, zajištění poskytují sdružení státu (zastoupenému bankou ATE), pokud jde o produkty nakoupené sdruženími za prostředky z tohoto úvěru.
(22)
Náměstek ministra financí přijal dne 26. října 2010 rozhodnutí č. 2/21304/0025. V uvedeném rozhodnutí se stanoví:
„A.
Sdružení zemědělských družstev a družstva zemědělské prvovýroby v Řecku, kterým byly poskytnuty úvěry zaručené řeckým státem na základě rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 přijatého náměstkem ministra hospodářských věcí a financí, které je v současné době v platnosti, budou mít na základě zmíněného rozhodnutí možnost restrukturalizovat úvěry zaručené řeckým státem splatné ke dni 30. září 2010 tímto způsobem:
Celková doba trvání restrukturalizovaného úvěru se stanoví na pět let, úvěr je splatný v půlročních splátkách zahrnujících jistinu i úrok, přičemž první splátka je splatná dne 30. března 2011 a poslední dne 30. září 2015.
Kromě toho musí každý dlužník platit řeckému státu až do data splatnosti úvěru prémii ve výši 2 % aktuální nesplacené části úvěru. První platba bude učiněna společně s úhradou první splátky dne 30. března 2011.
Stávající zajištění obilovin ve prospěch řeckého státu se ruší.
Stanovená úroková sazba u restrukturalizovaného úvěru bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů. […]“
III. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY ŘECKA
(23)
Ve své odpovědi ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány uvedly, že na úrokový příspěvek i na státní záruku za úvěry je třeba pohlížet se zřetelem ke sdělení Komise o dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (5) (dále jen „dočasný rámec“). Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize.
(24)
Řecké orgány dále uvedly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž.
(25)
Kromě toho řecké orgány uvedly, že povinnost každého dlužníka zaplatit prémii ve výši 2 % v souladu s ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 prokazuje, že se nejednalo o státní podporu.
(26)
Řecké orgány ve svém dopise ze dne 1. prosince 2011 zopakovaly řadu argumentů, které předložily během řízení a které se týkaly potřeby provést tato opatření a důvody, proč tato potřeba nastala. Rovněž tvrdily, že vydání ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a uplatnění úrokové sazby na restrukturalizované úvěry (sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů) prokazuje, že úrokový příspěvek nepředstavuje podporu. Orgány rovněž dodaly, že v období od roku 2009 do 28. listopadu 2011 dosáhly úrokové příspěvky poskytnuté státem výše 7 762 113,00 EUR.
ΙV. POSOUZENÍ PODPORY
ΙV.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(27)
Na základě čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(28)
Před přistoupením k posouzení toho, zda dotčené opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, by Komise chtěla poznamenat, že existují dva aspekty tohoto opatření, jež by měly být prozkoumány s ohledem na toto ustanovení, a sice: i) úrokový příspěvek a ii) státní záruka.
ΙV.1.1 Úrokový příspěvek
(29)
Úrokový příspěvek poskytnutý řeckým státem zmíněným družstvům na základě ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 splňuje všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tento příspěvek, který poskytuje řecký stát, poskytuje jednoznačnou výhodu, jelikož ve skutečnosti činí tento úvěr zcela bezúročným. Přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných zemědělci družstvům, jsou zemědělci (producenti) nepřímými příjemci této podpory. Kromě toho je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a, v konečném důsledku, ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008. Úrokový příspěvek byl poskytnut před uplatněním ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a před restrukturalizací úvěrů, pro kterou bylo stanoveno, že úroková sazba použitelná na restrukturalizované úvěry bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů.
(30)
Pokud jde o podmínku narušení hospodářské soutěže, z judikatury Soudního dvora vyplývá, že už pouhý fakt, že se ve srovnání s jinými konkurenčními podniky posílí konkurenční postavení jednoho podniku v důsledku ekonomického zvýhodnění, kterého by jinak tento podnik v běžném podnikání nedosáhl, poukazuje na možné narušení soutěže (6). Podpora podniku může ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud podnik působí na trhu otevřeném obchodu v rámci Společenství (7). Kromě toho na základě judikatury Soudního dvora neexistuje žádný práh nebo procentní podíl, který by tvořil hranici, pod kterou lze obchod mezi členskými státy pokládat za neovlivněný. I poměrně malá výše podpory nebo poměrně malá velikost podniků a priori neznamená, že obchod mezi členskými státy nemůže být ovlivněn (8). Objem obchodu v odvětví obilovin je v rámci Společenství značný. Proto dotčené opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(31)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že pokud jde o úrokový příspěvek, jsou splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
ΙV.1.2 Státní záruka
(32)
Na základě ministerského rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 řecký stát rozhodl, že družstvům poskytne svou záruku za úvěry sjednané s bankou ATE. Obecně se kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy použijí i na záruky. Jak je uvedeno v bodě 2.1 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (9) (dále jen „sdělení o zárukách“), záruky přímo poskytnuté státem mohou představovat státní podporu. Výhodu plynoucí ze státní záruky představuje skutečnost, že riziko spojené se zárukou nese stát. Za takové riziko by se obvykle měla zaplatit příslušná prémie (bod 2.2 sdělení o zárukách). Jestliže se stát této prémie vzdá, těží z toho podnik a ze státních zdrojů unikají prostředky. Záruka je tedy v tomto případě poskytnuta ze státních prostředků. Ve sdělení o zárukách je dále uvedeno, že i když se ukáže, že stát v rámci poskytnuté záruky nic nezaplatí, může se přesto jednat o státní podporu.
(33)
Výhoda, která ze záruky vyplynula pro sdružení a v konečném důsledku pro zemědělce, je zjevná: dlužníci nemuseli přinejmenším do 30. března 2011 (viz 22. bod odůvodnění) platit příslušné pojištění, které by za běžných okolností měli zaplatit za související riziko. Rovněž ve srovnání se situací bez záruky umožňuje tato státní záruka dlužníkům získat lepší finanční podmínky pro úvěry, než jsou podmínky běžně dostupné na finančních trzích. Bod 3.4 sdělení o zárukách stanoví seznam všech podmínek, které musí být splněny, aby systém státních záruk nebyl považován za státní podporu. Je zjevné, že zkoumané opatření všechny tyto dotčené podmínky nesplňuje. Například přinejmenším dvě z těchto podmínek v tomto případě zjevně nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(34)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem řeckého státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných producenty družstvům, jsou nepřímými příjemci této podpory zemědělci (producenti). Je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008.
(35)
Tatáž zjištění platí i pro podmínky týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvedené v 30. bodě odůvodnění.
(36)
Kromě toho řecké orgány tvrdily, že zajištění poskytnuté státu ze strany sdružení, jak je uvedeno v úvěrové smlouvě, prokazuje, že se nejedná o podporu. Avšak, jak uvedla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení uvedeného postupu, tomu tak není, a to z těchto důvodů: a) Zaprvé, pokud družstva nesplatí své úvěry, bude záviset na uvážení státu, zda využije práv, která mu byla udělena na základě smluv o zajištění. b) Zadruhé se zdá, že zajištění nestačí na pokrytí celého úvěru, protože cena zaplacená sdruženími zemědělcům za nákup obilovin (která by měla být stejná jako výše úvěrů) je vyšší než tržní cena.
(37)
Je třeba rovněž poznamenat, že toto zajištění bylo ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 zrušeno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo toto zajištění nahrazeno 2 % prémií s platností ode dne první splátky splatné dne 30. března 2011. Řecké orgány ve svém dopise ze dne 7. června 2011 uvedly, že v souladu se sdělením o zárukách je ustanovení o prémii takzvaným „safe-harbour“ pro malé a střední podniky, jejichž platební schopnost může být ovlivněna nepříznivými podmínkami. Tento argument je z důvodů uvedených ve 38., 39. a 40. bodě odůvodnění nepřípustný.
(38)
Zaprvé ustanovení o 2 % prémii bylo přijato až v říjnu 2010 a týká se pouze částek nesplacených k září 2010. I kdybychom přijali (což se nestalo), že touto prémií byl odstraněn jakýkoli prvek státní podpory, státní záruka by až do uvedeného okamžiku představovala státní podporu.
(39)
Zadruhé, ze znění ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 vyplývá, že mají možnost, ale nikoli povinnost příslušného ustanovení využít (viz 22. bod odůvodnění). Řecké orgány v této souvislosti uvedly, že dlužníci ve skutečnosti museli uvedeného ustanovení využít, jelikož, jak je stanoveno v článku 13 úvěrové smlouvy, pokud úvěr nesplatí do 30. září 2009, se dlužná částka stane splatnou státem do tří měsíců, což si vyžádá přijetí administrativních donucovacích opatření proti dlužníkovi. Tento argument je rovněž nepřípustný: pokud stát dlužnou částku splatí, není jisté, že přijme opatření proti původnímu dlužníkovi za účelem získání příslušné částky, ale vždy se bude moci rozhodnout tak neučinit.
(40)
Kromě toho se zdá, že uvedená 2 % prémie sama o sobě není prvkem, který by na základě sdělení o zárukách dokazoval, že se nejedná o státní podporu, jak tvrdí řecké orgány. I kdybychom přijali předpoklad, že všichni příjemci uvedeného opatření byly malé a střední podniky, jak tvrdí řecké orgány, použil by se v tomto případě bod 3.5 sdělení o zárukách. V tomto bodě sdělení objasňuje, že aby záruka poskytnutá na základě systému, který používá paušální prémii, nebyla považována za představující státní podporu, musí být splněny všechny ostatní podmínky stanovené v bodě 3.4 písm. a), b), c), e), f) a g). Jak již bylo vysvětleno ve 33. bodě odůvodnění, tyto podmínky v tomto případě nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(41)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem jsou, pokud jde o státní záruku uvedených úvěrů, splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1.
ΙV.2 Slučitelnost podpory
ΙV.2.1 Obecná zjištění
(42)
Smlouva připouští některé výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Některé z těchto výjimek se v tomto případě ze zjevných důvodů nepoužijí. Zejména se jedná o výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2, které se vztahují na podporu sociální povahy, podporu určenou k náhradě škod způsobených přírodními pohromami a podporu týkající se sjednocení Německa.
(43)
Totéž platí pro výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy, vzhledem k tomu, že dotčená podpora nebyla určena pro pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani pro projekty společného evropského zájmu, ani na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(44)
Proto jediná odchylka, která by se v tomto případě mohla uplatnit, je odchylka stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby se na podporu tato odchylka vztahovala, musí být daná podpora v souladu s pravidly Unie pro státní podporu. V oblasti zemědělství jsou tato pravidla stanovena v pokynech Komise ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (10) (dále jen „zemědělské pokyny“).
(45)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, bylo cílem dotčeného opatření řešit situaci způsobenou přebytkem obilovin vypěstovaných v Řecku v roce 2008. Konkrétně uvedly řecké orgány ve svém dopise ze dne 19. března 2010, že jedním z důvodů pro toto opatření bylo „zajistit producentům minimální příjem“.
(46)
Kromě toho se zdá, že jelikož byly úvěry ve výši 150 milionů EUR určeny pro sdružení na nákup obilovin vypěstovaných jejich členy (viz ministerské rozhodnutí č. 8264 ze dne 9. prosince 2008), byla tato podpora poskytnuta na základě vypěstovaných množství.
(47)
Tento druh podpory, kterou Řecko poskytlo, není stanoven v zemědělských pokynech ani v jiných pravidlech Unie týkajících se této oblasti a řecké orgány netvrdí opak. Proto se zdá, že tato podpora představovala provozní podporu, jejímž účelem bylo zvýšit příjem zemědělců umělým zvýšením cen obilovin. Zásahy tohoto druhu jsou podle právních předpisů Unie týkajících se státní podpory přísně zakázány.
(48)
Je třeba uvést, že na základě judikatury příslušných útvarů Soudního dvora Evropské unie provozní podpory, tzn. podpory mající za cíl snížit podnikům náklady, které by měly tyto podniky za normálních okolností nést v rámci své běžné činnosti, v zásadě narušují hospodářskou soutěž vzhledem k tomu, že jednak neusnadňují „rozvoj“ žádného hospodářského odvětví a jednak poskytují příjemci umělou finanční podporu, která trvale narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod v míře, jež je rozporu se společným zájmem.
(49)
Zejména trhy se zemědělskými produkty v Evropské unii jsou dostatečně upraveny právními předpisy prostřednictvím společných organizací trhu. Úkolem společných organizací trhu je mimo jiné zajistit korektní hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty dotčeného odvětví uvnitř Evropské unie. Podpůrná opatření trhu, jako jsou tato opatření zavedená a financovaná Řeckem, odporují cílům společné organizace trhu s obilovinami a mohou být ve vážném rozporu s jejím fungováním
(50)
Jak vícekrát zdůraznil Soudní dvůr (11), jakýkoli zásah členského státu do tržních mechanismů, s výjimkou zásahů, které jsou konkrétně stanoveny nařízením Unie, může být v rozporu s fungováním společných organizací trhu a vytvářet pro některé hospodářské skupiny v Unii neoprávněné výhody. Zejména ve své novější judikatuře (12) Soudní dvůr znovu připomněl, že v oblastech zahrnutých do společné organizace trhu, a zejména, zakládá-li se tato organizace na společném systému cen, členské státy již nemohou zasahovat jednostranně přijatými vnitrostátními ustanoveními do mechanismu tvorby cen upravovaných v téže fázi produkce společnou organizací.
(51)
Je třeba zdůraznit, že vnitrostátní mechanismy podpor pro ceny, jako jsou mechanismy přezkoumávané v tomto případě, ohrožují společný systém cen a obecněji účelnost mechanismů vytvořených nařízeními Unie o společné organizaci trhů, i když mají za cíl podpořit příjem zemědělců.
(52)
Kromě toho Komise také posuzovala, zda by tato podpora mohla být považována za slučitelnou na základě sdělení Komise - Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (13). I kdyby však příjemce v době poskytnutí podpory byl podnikem v obtížích ve smyslu oddílu 2 uvedených pokynů (což není zřejmé), neuvedly řecké orgány žádné údaje o tom, že by v tomto případě byly splněny podmínky uvedených pokynů, které by mohly odůvodnit poskytnutí podpory určitému konkrétnímu příjemci.
IV.2.2. Dočasný rámec
(53)
Řecké orgány za účelem odůvodnění této podpory odkazují na hospodářskou krizi a nedostatečný přístup družstev k financování. Komise uznala závažnost finanční krize a v roce 2009 přijala tzv. „dočasný rámec“ (14), v němž prohlásila za slučitelnou s vnitřním trhem podporu, která v případě producentů v zemědělské prvovýrobě může dosáhnout výše 15 000 EUR.
(54)
Ve svém dopise ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány tvrdily, že na úrokový příspěvek i státní záruku pro úvěry se vztahují ustanovení dočasného rámce. Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize. Řecké orgány rovněž dodaly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž. Kromě toho řecké orgány tvrdily, že podle bodu 7 dočasného rámce se jeho ustanovení vztahují i na případy neoznámené státní podpory.
(55)
Komise nemůže tyto argumenty předložené řeckými orgány přijmout a domnívá se, že ustanovení dočasného rámce se na tento případ nevztahují. Zaprvé, oblast působnosti dočasného rámce byla rozšířena tak, aby zahrnovala prvovýrobu zemědělských produktů, až dne 31. října 2009 (15). Proto se tento dočasný rámec nemůže vztahovat na státní podporu, která byla schválena před vstupem uvedeného rozšíření působnosti v platnost. V tomto konkrétním případě článek 1 ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 stanoví, že úrokový příspěvek se týká úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008. Uvedené úvěry, tedy státní podpora, byly poskytnuty před 31. říjnem 2009.
(56)
Zadruhé by Komise chtěla upozornit na to, že dotčená opatření nesplňují podmínku stanovenou v dočasném rámci, která uvádí, že aby tato podpora mohla být považována za slučitelnou, musí se použít pro celé zemědělské odvětví, a nikoli na jedno odvětví produktů, jako je v tomto případě odvětví obilovin.
V. ZÁVĚR
(57)
Komise shledává, že Řecko protiprávně poskytlo uvedenou podporu, čímž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, musí ji Řecko zrušit a zajistit navrácení podpory od příjemců.
(58)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (16), jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
(59)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim zřízený ve prospěch pěstitelů obilovin a zemědělských družstev působících v odvětví obilovin na základě ministerských rozhodnutí č. 56700/Β.3033/8.12.2008 a č. 2/88675/0025/9.2.2008 v podobě úvěru zaručeného řeckým státem s úrokovým příspěvkem představuje státní podporu. Tato státní podpora poskytnutá řeckým státem protiprávně, a sice v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije.
Článek 4
1. Řecko zajistí navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 od příjemců.
2. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky počítané ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úrok se vypočítá jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (17).
4. Řecko zruší všechny dosud neprovedené platby v rámci režimu uvedeného v článku 1 od data oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců od data jeho oznámení.
Článek 6
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Řecko Komisi následující informace:
a)
seznam příjemců, kterým byla poskytnuta podpora v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celková výše podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celková částka (jistina a úrok), která má být každým příjemcem navrácena;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata, a plánovaných opatření za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím;
d)
dokumenty prokazující, že příjemci byli vyzváni k navrácení podpory.
2. Řecko bude Komisi informovat o vývoji v oblasti vnitrostátních opatření přijatých za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do doby, než bude navrácení podpory uvedené v článku 1 dokončeno. Neprodleně předloží Komisi na základě prosté žádosti z její strany informace o opatřeních, která již byla přijata, a plánovaných opatřeních za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemci navrátili.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 25. ledna 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 25. januára 2012
o pomoci Grécka poskytnutej pestovateľom obilnín a obilninárskym družstvám
č. SA 27354 (C 36/10, ex NN 3/10, ex CP 11/09)
[oznámené pod číslom K(2011) 9335]
(Iba grécke znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/320/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom zmluvy (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Komisii boli 18. novembra 2008 doručené e-mailom informácie o tom, že Grécko údajne poskytlo pestovateľom obilnín a zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len „PD“) zhromažďujúcim zásoby obilnín pomoc. Údajná pomoc bola poskytnutá vo formou bezúročných úverov. Listom z 21. novembra 2008 Komisia požiadala orgány Grécka o poskytnutie informácií o dotknutej pomoci.
(2)
Listom z 24. novembra 2008 Komisia požiadala navrhovateľa o predloženie sťažnosti vyplnením formulára. Uvedený formulár bol Komisii doručený 8. januára 2009.
(3)
Po prijatí formulára so sťažnosťou a z dôvodu, že grécke orgány neodpovedali na jej list z 21. novembra 2008, Komisia im zaslala druhý list 23. januára 2009, v ktorom požadovala poskytnutie informácií o dotknutom opatrení. Grécke orgány do termínu stanoveného v uvedenom liste neodpovedali, a tak im Komisia 24. marca 2009 zaslala upomienku.
(4)
Grécke orgány v liste zaslanom Komisii 14. mája 2009 poskytli len veľmi obmedzené informácie o pomoci, ktorá bola predmetom sťažnosti. Komisia zaslala gréckym orgánom 11. júna 2009 druhú žiadosť o informácie s podrobnejšími otázkami týkajúcimi sa údajnej štátnej pomoci.
(5)
Grécke orgány požiadali 20. júla 2009 o predĺženie lehoty na poskytnutie príslušných informácie do 30. augusta 2009. Komisia listom z 23. júla 2009 súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty. E-mailom z 1. septembra 2009 grécke orgány požiadali o predĺženie lehoty o ďalší mesiac. Listom zo14. septembra Komisia druhýkrát predĺžila lehotu, a to do 30. septembra 2009.
(6)
Po viac ako dvoch mesiacoch po určenom termíne Komisia stále nedostala odpoveď. Napokon 1. decembra 2009 zaslala gréckym orgánom upomienku, v ktorej im poskytla ďalší jeden mesiac na predloženie informácií. V upomienke Komisia upozornila grécke orgány na skutočnosť, že ak do stanoveného termínu neodpovedia, Komisia bude vyžadovať poskytnutie informácií (tzv. „príkazom na poskytnutie informácie“) podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (2) (3). Okrem toho 26. januára 2010 bol tento prípad zahrnutý do registra pre neoznámenú pomoc pod číslom NN 3/10.
(7)
Termín stanovený Komisiou grécke orgány prekročili bez poskytnutia akýchkoľvek informácií. Komisia preto 10. marca 2010 prijala rozhodnutie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999, v ktorom od gréckych orgánov vyžaduje, aby poskytli požadované informácie.
(8)
Grécke orgány odpovedali 19. marca 2010. V odpovedi uviedli, že na list Komisie z 1. decembra 2009 odpovedali listom z 9. februára 2010. Listom zo 17. mája 2010 Komisia zaslala gréckym orgánom množstvo doplňujúcich otázok. Zároveň žiadala o predloženie dôkazu, že zaslali Komisii list 9. februára 2010. V rámci sťažnosti týkajúcej sa dotknutej pomoci boli medzitým Komisii doručené dodatočné informácie. Preto gréckym orgánom zaslala ďalší list z 18. júna 2010, ktorým im poskytovala možnosť vyjadriť sa k novým informáciám. Grécke orgány odpovedali na list Komisie zo 17. mája 2010, avšak neposkytli žiaden dôkaz o zaslaní listu Komisii z 9. februára 2010. Listom z 30. septembra 2010 grécke orgány odpovedali na list Komisie z 18. júna 2010.
(9)
Listom z 15. decembra 2010 Komisia oznámila Grécku svoje rozhodnutie začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s dotknutou pomocou. Listom z 21. januára 2011 grécke orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie z 15. decembra 2010. Komisia zaslala gréckym orgánom niekoľko doplňujúcich otázok listom z 5. mája 2011, na ktorý odpovedali listom zo 6. júna 2011.
(10)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k dotknutému opatreniu predložili svoje pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky jednej zainteresovanej strany, ktorá tvrdila, že dotknuté opatrenia sú nezákonné. Tieto pripomienky sa oznámili gréckym orgánom, ktoré následne predložili svoje pripomienky listom z 1.decembra 2011.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
ΙΙ.1. Sťažnosť
(11)
Komisii boli 18. novembra 2008 doručené e-mailom informácie o tom, že Grécko údajne poskytlo pestovateľom obilnín a zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len „PD“) pomoc. Podľa uvedenej sťažnosti sa pomoc poskytla zväzom PD v sektore obilnín formou bezúročných úverov vo výške 150 miliónov EUR.
II.2. Chronológia
(12)
Podľa informácií, ktoré grécke orgány predložili, grécki poľnohospodári počas roku 2008 zasiali v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 60 tisíc hektárov (600 tisíc stremmata) kukurice viac. To viedlo k významnej nadprodukcii kukurice a následnému poklesu cien. V prípade pšenice sa stalo to isté. V dôsledku uvedenej skutočnosti a vzhľadom na hospodársku krízu sa grécka vláda rozhodla poskytnúť podporu gréckym pestovateľom.
(13)
Podľa gréckych orgánov bola táto podpora pridelená pestovateľským organizáciám, t. j. zväzom PD. Zväzy PD nemali potrebné finančné prostriedky na podporu príjmov poľnohospodárov a v dôsledku finančnej krízy nemali ani prístup k finančným trhom na získanie úverov. Grécke orgány ďalej tvrdili, že keby boli bývali družstvá predali počas zimy 2008 celé množstvo zhromaždených zásob obilnín, ceny by boli výrazne poklesli a pestovatelia by boli mali významné straty. Preto s cieľom predísť poklesu cien obilnín a zabezpečiť poľnohospodárom minimálny príjem sa grécka vláda rozhodla udeliť zväzom PD, a tým nepriamo poľnohospodárom (ktorí svoje produkty odovzdali družstvám), pomoc formou štátom garantovaného úveru s dotáciou úrokových sadzieb. Podľa gréckych orgánov by sa zväzom PD pridelené sumy úverov následne prerozdelili pestovateľom podľa množstva obilnín, ktoré zväzy PD od nich v roku 2008 nakúpili alebo získali. Vzhľadom na pretrvávajúcu krízu na trhu s obilninami predĺžili grécke orgány termín splatnosti pôžičiek do 30. septembra 2010.
ΙΙ.3. Opatrenie
(14)
Grécke orgány prijali množstvo rozhodnutí, prostredníctvom ktorých uvedená pomoc nadobudla účinnosť.
(15)
V rozhodnutí ministra hospodárstva a financií Grécka č. 56700/B.3033 z 8. decembra 2008 sa okrem iného stanovuje toto:
„Článok 1: Týmto sa schvaľuje dotácia úrokových sadzieb na úvery, ktoré finančné inštitúcie pridelili alebo pridelia v priebehu roku 2008 zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len ‚PD‘) a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku na účely platby pestovateľom za množstvá obilnín nakúpených alebo prijatých v roku 2008. Dotácia na dotknuté úvery sa poskytuje dňom ich pridelenia. […]
Článok 3: Dotknuté úvery sa udeľujú na obdobie začínajúce dňom ich pridelenia a končiace dňom ich splatenia, pričom splatnosť nadobudnú najneskôr 30. septembra 2009. […]“
(16)
V rozhodnutí ministra hospodárstva a financií Grécka č. 2/88675/0025 z 9. decembra 2008 sa okrem iného stanovuje toto:
„1.
Grécko poskytuje v súlade s ustanoveniami zákona č. 2322/1995 100 % záruku na zabezpečenie úverov, ktoré finančné inštitúcie pridelia zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len ‚PD‘) a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku na účely platby pestovateľom za množstvá obilnín nakúpených alebo prijatých v roku 2008. Na úvery, ktoré finančné inštitúcie pridelili zväzom PD a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2008 na nákup obilnín, sa vzťahujú ustanovenia tohto rozhodnutia odo dňa pridelenia. Celková suma úverov, ktoré sa pridelili alebo sa pridelia, neprekročí 150 miliónov EUR. […]
3.
[…] V prípade nesplatenia dlžnej sumy úveru do stanoveného termínu sa táto suma považuje za omeškanú a splatnú. Aby štát preplatil bankám ich garantované pohľadávky, budú musieť predložiť podkladové dokumenty uvedené v rozhodnutí ministra hospodárstva a financií č. 2/478/0025/04.01.2006 (vládny vestník, séria II, č. 16/13.1.2006) do troch mesiacov od splatnosti úveru.“
(17)
Na základe rozhodnutí ministra hospodárstva a financií č. 46825/B.2248 z 29. septembra 2009 a č. 2/69591/0025 z 2. októbra 2009 sa lehota stanovená na splatenie úverov predĺžila do 30. decembra 2010.
(18)
V rozhodnutí ministra pre rozvoj vidieka a potravinárstvo Grécka č. 8264 z 9. decembra 2008 sa ustanovilo pridelenie sumy 150 miliónov EUR 57 zväzom poľnohospodárskych družstiev. V tomto rozhodnutí sa uviedol aj odkaz na rozhodnutie vládneho výboru z 12. novembra 2008 o poskytnutí úverov vo výške 150 miliónov EUR zväzom poľnohospodárskych družstiev a ich členom.
(19)
Podľa listu gréckych orgánov z 19. marca 2010 všetky dotknuté úvery (okrem jedného) poskytla Grécka poľnohospodárska banka (ďalej len „ATE Bank“). Grécke orgány doplnili, že dotácia úrokov a štátne záruky boli v sektore obilnín nevyhnutné, aby sa kompenzoval pokles cien v roku 2008 spôsobený nadmernou produkciou obilnín v Grécku. V uvedenom liste grécke orgány vyjadrili názor, že tento malý úverový nástroj poskytnutý štátom by sa nemal považovať za štátnu pomoc, keďže nenarušil, ani nehrozilo, že naruší hospodársku súťaž, a ani nemal vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. Grécke orgány dodali, že jednotliví pestovatelia mali z dotknutého opatrenia minimálny príjem.
(20)
Podľa článku 1 zmluvy o úvere medzi ATE Bank a zväzmi PD (ďalej len „zmluva o úvere“) by mal dlžník použiť úver pridelený bankou ATE Bank iba na nákup alebo príjem obilnín vypestovaných v roku 2008.
(21)
Pokiaľ ide o podmienky pridelenia úveru, grécke orgány uviedli, že príslušná úroková sadzba bola úrokovou sadzbou uplatniteľnou na grécke 12-mesačné štátne dlhopisy (vydané tesne predo dňom uplatnenia úroku) plus 30 %. Ďalej tvrdili, že zmluva o úvere medzi ATE Bank a zväzmi PD obsahovala podmienku, podľa ktorej nejde o štátnu pomoc. Uvedená podmienka znela takto: „Dlžník týmto preberá záväzok, na základe ktorého pred tým, ako mu bude úver vyplatený, podpíše s Gréckom, zastúpeným na účely tohto úveru bankou, zmluvu o kolateráli na výrobky, vedľajšie produkty a iné predmety, ktoré dlžník nakúpi za prostriedky z uvedeného úveru, a na všetok tovar, ktorý vlastní alebo riadi, podľa ustanovení zákona 2844/2000.“ Inými slovami, zväzy PD poskytujú štátu (zastúpenému bankou ATE BANK) produkty nimi nakúpené s použitím uvedeného úveru ako kolaterál.
(22)
Štátny tajomník ministerstva financií prijal 26. októbra 2010 rozhodnutie č. 2/21304/0025. V súlade s uvedeným rozhodnutím:
„A.
Zväzy poľnohospodárskych družstiev (zväzy PD) a družstvá poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku, ktorým bol na základe v súčasnosti platného rozhodnutia štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva a financií č. 2/88675/0025/9.12.2008 pridelený Gréckom garantovaný úver, majú možnosť reštrukturalizovať tento Gréckom garantovaný úver splatný k 30. septembru 2010 podľa uvedeného rozhodnutia takto:
Celé trvanie reštrukturalizovaného úveru je stanovené na päť rokov s polročnými splátkami (istiny a úrokov), pričom prvá splátka má splatnosť 30. marca 2011 a posledná 30. septembra 2015.
Okrem toho každý dlžník zaplatí Grécku do dňa splatnosti úveru prémiu vo výške 2 % z aktuálne nesplatenej časti úveru. Prvá platba sa uskutoční spolu s úhradou prvej splátky 30. marca 2011.
Týmto sa súčasný kolaterál na obilniny v prospech Grécka ruší.
Stanovená úroková sadzba reštrukturalizovaného úveru je sadzbou, ktorú všetky finančné inštitúcie používajú v prípade úverov rovnakej kategórie. […]“
III. PRIPOMIENKY GRÉCKA
(23)
V odpovedi z 21. januára 2011 grécke orgány tvrdili, že na dotáciu úrokov, ako aj štátne záruky na tieto úvery sa musí hľadieť z perspektívy oznámenia Komisie o dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (5) (ďalej len „dočasný rámec“). Uviedli najmä, že dotknuté úvery sa poskytli počas finančnej a hospodárskej krízy v rokoch 2008 a 2009 a mali za cieľ prekonať uvedenú krízu.
(24)
Grécke orgány takisto uviedli, že v dôsledku veľkého počtu konečných príjemcov (členov družstiev) bol prospech jednotlivých príjemcov z bezúročného úveru taký obmedzený, že ho nebolo možné považovať za príjem spôsobujúci narušenia.
(25)
Napokon grécke orgány tvrdili, že povinnosť každého príjemcu zaplatiť v súlade s ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 prémiu vo výške 2 % dokazuje, že nešlo o štátnu pomoc.
(26)
V liste z 1. decembra 2011 grécke orgány zopakovali množstvo argumentov predložených počas tohto procesu týkajúcich sa potreby realizovať uvedené opatrenia a ich dôvody. Takisto tvrdili, že vydanie ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 a uplatňovanie úrokovej sadzby pri splátkach reštrukturalizovaných úverov (v sadzbe uplatňovanej každou finančnou inštitúciou v prípade úverov rovnakej kategórie) potvrdzuje, že dotácia úrokov nepredstavuje štátnu pomoc. Dodali, že v období od roku 2009 do novembra 2011 dosiahli dotácie úrokov udelené štátom 7 762 113 EUR.
ΙV. POSÚDENIE POMOCI
ΙV.1. Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy
(27)
Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy je každá pomoc, ktorú členský štát poskytne, alebo sa poskytne akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(28)
Pred posúdením toho, či dotknuté opatrenie spĺňa podmienky článku 107 ods. 1 zmluvy, by Komisia zdôraznila, že toto opatrenie má dva aspekty, ktoré by sa mali preskúmať v súvislosti s uvedeným ustanovením, a to: i) dotácia úrokov a ii) štátne záruky.
ΙV.1.1. Dotácia úrokov
(29)
Dotácia úrokov, ktorú Grécko poskytlo družstvám podľa ministerského rozhodnutia č. 56700/B.3033/8.12.2008, spĺňa všetky podmienky článku 107 ods. 1 zmluvy. Grécko poskytuje dotáciu a tým aj jasnú výhodu, keďže v skutočnosti sa z uvedeného úveru stáva úplne bezúročný úver. Priamymi príjemcami tejto pomoci sú družstvá. Vzhľadom na to, že úmyslom štátu pri prideľovaní úveru bolo zvýšenie príjmov gréckych poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín, ktoré pestovatelia predávali družstvám, sú však nepriamymi príjemcami tejto pomoci poľnohospodári (pestovatelia). Napokon podmienka selektivity je takisto splnená, keďže príjemcovia pomoci sú len tie družstvá, a napokon poľnohospodári, ktorí nakupovali alebo vypestovali obilniny v Grécku v roku 2008. Dotácia úrokov sa poskytovala pred uplatnením ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 a pred reštrukturalizovaním úverov, v súvislosti s ktorou sa uvádza, že uplatniteľná úroková sadzba pri splátkach reštrukturalizovaných úverov je sadzba uplatňovaná každou finančnou inštitúciou v prípade úverov rovnakej kategórie.
(30)
Pokiaľ ide o podmienku „narušenie hospodárskej súťaže“, v súlade s judikatúrou Súdneho dvora je číry fakt, že konkurenčná pozícia podniku je posilnená v porovnaní s ostatnými konkurenčnými podnikmi tým, že získava ekonomický prínos, ktorý by podnik inak pri bežnom vykonávaní svojej činnosti nedostal, poukazuje na možné narušenie hospodárskej súťaže (6). Pomoc podniku zjavne ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými štátmi, ak takýto podnik vykonáva svoju činnosť na trhu otvorenom pre obchodovanie v rámci Spoločenstva (7). Okrem toho podľa judikatúry Súdneho dvora neexistuje prah ani percentuálny podiel, pod ktorými možno obchod medzi členskými štátmi považovať za neovplyvnený. Dokonca ani malá suma pomoci ani pomerne malý rozmer podnikov neznamenajú a priori, že obchod medzi týmito podnikmi nemôže byť ovplyvnený (8). Obchodovanie v sektore obilnín v rámci Spoločenstva je významné. Týmto opatrením sa preto pravdepodobne ovplyvní obchod medzi členskými štátmi.
(31)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je zjavné, že pokiaľ ide o dotáciu úrokov, všetky podmienky článku 107 ods. 1 sú splnené.
ΙV.1.2. Štátne záruky
(32)
Ministerským rozhodnutím č. 2/88675/0025/9.12.2008 Grécko rozhodlo poskytnúť družstvám záruky na zmluvné úvery poskytnuté bankou ATE Bank. Vo všeobecnosti sa na záruky uplatňujú kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Ako sa uvádza v oddiele 2.1 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (9) (ďalej len „oznámenie o zárukách“), môžu záruky poskytnuté priamo štátom rozhodne predstavovať štátnu pomoc. Výhodou štátnej záruky je to, že riziko spojené so zárukou nesie štát. Toto riziko by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom (oddiel 2.2 oznámenia o zárukách). Ak sa štát zriekne tohto poplatku, je to osožné pre podnik, ktorému boli poskytnuté štátne záruky, a zároveň tým unikajú zdroje štátu. Záruka sa preto v tomto prípade poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov. V oznámení o zárukách sa ďalej uvádza, že aj keď sa ukáže, že štát nikdy nezrealizuje žiadne platby na základe záruky, aj v takom prípade to možno považovať za štátnu pomoc.
(33)
Výhoda, ktorá pre zväzy PD a v konečnom dôsledku pre poľnohospodárov plynie z tejto záruky, je jasná: Dlžníci nemuseli, aspoň nie do 30. marca 2011 (pozri odôvodnenie 22), platiť náležitý poplatok, ktorý by sa obvykle platil ako kompenzácia za príslušné riziko. Štátna záruka, v porovnaní so situáciou bez záruky, takisto umožňuje dlžníkom získať lepšie finančné podmienky úverov ako podmienky normálne dostupné na finančných trhoch. V oddiele 3.4 oznámenia o zárukách sa uvádza zoznam všetkých podmienok, ktoré sa musia splniť na to, aby sa schéma štátnych záruk nepovažovala za štátnu pomoc. Je jasné, že skúmané opatrenie nespĺňa všetky dotknuté podmienky. Zdá sa napríklad, že v tomto prípade nie sú splnené aspoň dve z uvedených podmienok. Dotknutá záruka nekryje viac ako 80 % úverov a zdá sa, že skúmanú schému môžu využiť aj dlžníci, ktorí majú finančné ťažkosti.
(34)
Ako sa uvádza v odôvodnení 29, priamymi príjemcami tejto pomoci sú družstvá. Vzhľadom na to, že úmyslom Grécka pri prideľovaní úverov bolo zvýšenie príjmov gréckych poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín, ktoré pestovatelia predávali družstvám, sú však nepriamymi príjemcami tejto pomoci poľnohospodári (pestovatelia). Podmienka selektivity je takisto splnená, keďže príjemcovia pomoci sú len tie družstvá a poľnohospodári, ktorí nakupovali alebo vypestovali obilniny v Grécku v roku 2008.
(35)
Na podmienky „narušenie hospodárskej súťaže“ a „vplyv na obchod“, sa vzťahuje to isté odôvodnenie, ktoré sa uvádza v odôvodnení 30.
(36)
Grécke orgány napokon tvrdili, že z kolaterálu poskytnutého zväzmi PD štátu vyplýva, že nejde o štátnu pomoc. Avšak, ako o tom rozhodla Komisia v rozhodnutí o začatí postupu, v tomto prípade to tak nie je z týchto dôvodov: a) Po prvé, ak družstvá nesplatia poskytnuté úvery, bude na plnom uvážení štátu, či využije práva, ktoré sa mu udelili dohodami o kolateráli, alebo nie. b) Po druhé, zdá sa, že kolaterál nezabezpečuje plnú výšku úveru, lebo cena, ktorú zväzy PD platili poľnohospodárom za nákup obilnín (ktorá by za normálnych okolností mala byť rovná výške úveru), je vyššia ako trhová cena.
(37)
Takisto by sa malo poznamenať, že ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 sa tento kolaterál zrušil. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, tento kolaterál sa odo dňa prevej splátky splatnej 30. marca 2011 nahradil 2 % prémiou. Grécke orgány vo svojom liste zo 7. júna 2011 uviedli, že v súlade s oznámením o zárukách je poskytnutie prémie „bezpečným prístavom“ pre malé a stredné podniky, ktorých schopnosť splácať úver môže byť ovplyvnená nepriaznivými podmienkami. Tento argument je neprijateľný z dôvodov uvádzaných v odôvodneniach 38, 39 a 40.
(38)
Po prvé, poskytovanie 2 % prémie sa zaviedlo až v októbri 2010 a pretrvalo len v súvislosti so sumami splatnými v septembri 2010. Aj keby sme prijali, quod non, že touto prémiou sa odstránil akýkoľvek prvok štátnej pomoci, štátna záruka by do uvedeného času stále predstavovala štátnu pomoc.
(39)
Po druhé, z textu ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 vyplýva, že zväzy PD majú možnosť, ale nemajú povinnosť využiť príslušné ustanovenie (pozri odôvodnenie 22). Grécke orgány v tejto súvislosti poznamenali, že v skutočnosti dlžníci mohli využiť dotknuté ustanovenie, keďže, ako sa ustanovuje v článku 13 zmluvy o úvere, ak nesplatia úver do 30. septembra 2009, sa príslušná suma stane splatnou štátu do troch mesiacov a štát následne prijme voči dlžníkovi administratívne prostriedky presadzovania. Tento argument je takisto neprijateľný: ak štát nesplatí príslušné sumy, nie je isté, že príjme voči pôvodnému dlžníkovi akékoľvek opatrenie s cieľom získať príslušné sumy späť, ale vždy bude mať možnosť tak neurobiť.
(40)
Napokon sa zdá, že uvedená 2 % prémia sama o sebe nie je prvkom, ktorý podľa oznámenia o zárukách dokazuje, že nejde o štátnu pomoc, ako to uvádzajú grécke orgány. Aj keby sme prijali, že všetci príjemcovia, na ktorých sa toto opatrenie vzťahovalo boli malé a stredné podniky, ako uvádzajú grécke orgány, uplatňoval by sa oddiel 3.5 oznámenia o zárukách. V uvedenom oddiele oznámenia sa vysvetľuje, že aby sa záruka poskytnutá podľa schémy, v rámci ktorej sa vyžaduje jednotná prémia, nepredstavovala štátnu pomoc, všetky ostatné podmienky stanovené v odseku 3.4 písm. a), b), c), e), f) a g) sa musia splniť. Ako to už bolo vysvetlené v odôvodnení 33, v tomto prípade nie sú uvedené podmienky splnené: dotknutá záruka nekryje viac ako 80 % úverov a skúmaná schéma sa nezdá byť uzatvorená pred dlžníkmi, ktorí majú finančné ťažkosti.
(41)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zdá, že pokiaľ ide o štátne záruky na úvery, všetky podmienky článku 107 ods. 1 sú splnené.
ΙV.2. Zlučiteľnosť pomoci
ΙV.2.1. Všeobecné poznámky
(42)
V zmluve sa pripúšťajú niektoré výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom, ako sa ustanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy. V tomto prípade sa niektoré z týchto výnimiek zjavne nedajú uplatniť. Patria k nim tie, ktoré sa ustanovujú v článku 107 ods. 2, ktoré sa vzťahujú na pomoc, ktorá má sociálny charakter, pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami a pomoc v súvislosti so zjednotením Nemecka.
(43)
To isté platí pre výnimky ustanovené v článku 107 ods. 3 písm. a), b) a d) zmluvy vzhľadom na to, že dotknutá pomoc nebola určená na podporu hospodárskeho rozvoja tých oblastí, v ktorých je mimoriadne nízka životná úroveň alebo závažne nízka zamestnanosť, ani na podporu dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, ani podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva.
(44)
Preto jediná odchýlka, ktorá by sa mohla uplatniť v tomto prípade, je odchýlka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, podľa ktorej sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ jej cieľom je uľahčiť rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto pomoc neovplyvní nepriaznivo podmienky obchodu spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. Aby sa na tento prípad vzťahovala uvedená odchýlka, pomoc musí byť v súlade s pravidlami Únie uplatňovanými na štátnu pomoc. V oblasti poľnohospodárstva sa tieto pravidlá ustanovujú v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (10) (ďalej len „usmernenia pre poľnohospodárstvo“).
(45)
Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, účelom dotknutej pomoci bolo riešiť situáciu, ktorá vznikla v dôsledku nadprodukcie obilnín vypestovaných v Grécku v roku 2008. Grécke orgány vo svojom liste z 19. marca 2010 pripúšťajú najmä, že jedným z účelov pomoci bolo „zabezpečiť pestovateľom minimálny príjem“.
(46)
Okrem toho, keďže úvery vo výške 150 miliónov EUR boli určené na to, aby zväzy PD nakúpili obilniny vypestované ich členmi (ministerské rozhodnutie č. 8264 z 9. decembra 2008), zdá sa, že pomoc sa udelila na základe vypestovaných množstiev.
(47)
Druh pomoci, ktorú Grécko poskytlo, sa neustanovuje v usmerneniach pre poľnohospodárstvo, ani iných pravidlách Únie z tejto oblasti a grécke orgány ani netvrdia opak. Zdá sa preto, že predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorej účelom bolo zvýšenie príjmov poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín. Intervencie tohto druhu sú podľa právnych predpisov Únie o štátnej pomoci prísne zakázané.
(48)
Treba pripomenúť, že podľa judikatúry príslušných oddelení Súdneho dvora Európskej únie, prevádzková pomoc, t. j. pomoc určená na odbremenenie podnikov od nákladov, ktoré by im obvykle vznikli v rámci bežného riadenia ich činností, v zásade narúša hospodársku súťaž do takej miery, že na jednej strane sa ňou nenapomáha „rozvoju“ žiadneho hospodárskeho odvetvia, a na druhej strane poskytuje sa ňou príjemcom umelá finančná podpora, ktorej výsledkom je priebežné narúšanie hospodárskej súťaže a ovplyvňovanie obchodovania takým spôsobom, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.
(49)
Najmä trhy s poľnohospodárskymi výrobkami v Európskej únii sú celkovo regulované prostredníctvom spoločnej organizácie trhov (ďalej len „SOT“). Jednou z úloh SOT je zabezpečovať spravodlivú súťaž medzi hospodárskymi subjektmi v danom sektore v rámci Európskej únie. Opatrenia na podporu trhu, ako tie, ktoré zaviedlo a financovalo Grécko, sa zdajú byť v rozpore s cieľmi SOT s obilninami a je pravdepodobné, že vážne narušia jeho fungovanie.
(50)
Ako Súdny dvor opakovane zdôraznil (11), akýmkoľvek zásahom zo strany členského štátu do trhových mechanizmov, s výnimkou zásahov, ktoré sú výslovne ustanovené na základe právnych predpisov Únie, sa riskuje zasahovanie do operácií spoločných organizácií trhov a určitým hospodárskym skupinám v Únii sa tým poskytujú neoprávnené výhody. Najmä v nedávnom rozhodnutí (12) Súdny dvor znovu poukázal na to, že v odvetví, v ktorom sa uplatňuje spoločná organizácia, a fortiori v ktorom je táto organizácia založená na spoločnom cenovom systéme, členské štáty nemôžu viac na jednostrannom základe prijímať prostredníctvom vnútroštátnych ustanovení opatrenia, ktoré ovplyvňujú mechanizmus tvorby cien v oblasti výroby ani vo fázach uvádzania na trh, ktoré prebiehajú v rámci spoločnej organizácie.
(51)
Je potrebné poznamenať, že vnútroštátne mechanizmy na podporu cien, ako sú mechanizmy dotknuté v tomto prípade, ohrozujú systém spoločnej tvorby cien a všeobecnejšie úplnosť mechanizmu zriadeného právnymi predpismi Únie o spoločnej organizácii trhov, a to aj v prípade, že ich cieľom bola podpora príjmov poľnohospodárov.
(52)
Komisia napokon takisto zvažovala, či by sa uvedená pomoc mohla považovať za zlučiteľnú podľa oznámenia Komisie - Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (13). Avšak aj v prípade, keby bol príjemca v čase poskytnutia pomoci firmou v ťažkostiach v zmysle oddielu 2 uvedených usmernení (čo nie je jasné), grécke orgány neuviedli žiadne skutočnosti o tom, že by množstvo podmienok ustanovených v uvedených usmerneniach (čo by mohlo odôvodniť poskytnutie pomoci konkrétnemu príjemcovi) bolo v dotknutých prípadoch splnené.
IV.2.2. Dočasný rámec
(53)
Grécke orgány odôvodňujú poskytnutie uvedenej pomoci hospodárskou krízou a nedostatočným prístupom družstiev k financovaniu. V roku 2009 Komisia, pričom uznala závažnosť finančnej krízy, prijala „dočasný rámec“ (14), čím vyhlásila pomoc, ktorá v prípade poľnohospodárskych prvovýrobcov môže dosiahnuť výšku 15 000 EUR, za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
(54)
Grécke orgány v liste z 21. januára 2011 tvrdili, že ako na dotácie úrokov, tak aj na štátne záruky na úvery sa vzťahovali ustanovenia o dočasnom rámci. Uvádzali najmä, že dotknuté úvery sa poskytli počas finančnej a hospodárskej krízy v rokoch 2008 a 2009 a mali za cieľ prekonať uvedenú krízu. Grécke orgány doplnili, že v dôsledku veľkého počtu konečných príjemcov (členov družstiev) bol prospech jednotlivých príjemcov z bezúročného úveru taký obmedzený, že ho nebolo možné považovať za príjem spôsobujúci narušenia. Napokon grécke orgány uviedli, že podľa článku 7 dočasného rámca sa jeho ustanovenia uplatňujú aj v prípadoch neoznámených schém štátnej pomoci.
(55)
Komisia nemôže prijať argumenty prednesené gréckymi orgánmi a zastáva názor, že ustanovenia dočasného rámca sa v dotknutom prípade neuplatňujú. Po prvé, do rozsahu pôsobnosti dočasného rámca sa poľnohospodárski prvovýrobcovia zahrnuli až po jeho rozšírení 31. októbra 2009 (15). Na žiadnu schému štátnej pomoci schválenú pred nadobudnutím účinnosti tohto rozšírenia sa preto nemôže vzťahovať dočasný rámec. V tomto konkrétnom prípade sa v článku 1 ministerského rozhodnutia č. 56700/B.3033/8.12.2008 uvádza, že dotácie úrokov sa týkajú úverov, ktoré sa poskytli alebo sa poskytnú v roku 2008. Z uvedeného dôvodu sa dotknuté úvery, a tým aj štátna pomoc, poskytli pred 31. októbrom 2009.
(56)
Po druhé by Komisia chcela zdôrazniť, že dotknuté opatrenia nespĺňajú podmienku uvedenú v dočasnom rámci, podľa ktorej na to, aby sa takáto pomoc pokladala za zlučiteľnú, sa musí vzťahovať na celý sektor poľnohospodárstva, nie na sektor jedného výrobku, ako napr. sektor obilnín, ako je to v tomto prípade.
V. ZÁVER
(57)
Komisia sa domnieva, že Grécko implementovalo dotknutú schému pomoci nezákonne, v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na to, že uvedená pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, Grécko musí ukončiť túto schému a vymôcť od príjemcov poskytnutú pomoc.
(58)
Individuálna pomoc poskytnutá podľa dotknutej schémy nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým v súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (16) uplatňovaným v čase poskytnutia uvedenej pomoci.
(59)
Individuálna pomoc poskytnutá podľa dotknutej schémy, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo podľa inej schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej intenzity pomoci, ktorá sa uplatňuje v prípade tohto druhu pomoci,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Schéma zriadená na podporu pestovateľov obilnín a poľnohospodárskych družstiev zhromažďujúcich zásoby obilnín podľa ministerských rozhodnutí č. 56700/Β.3033/8.12.2008 a č. 2/88675/0025/9.2.2008 vo forme úveru garantovaného Gréckom s dotáciou úrokov predstavuje štátnu pomoc. Táto štátna pomoc, ktorú Grécko poskytlo nezákonne a v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
Individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 994/98 a uplatňovaným v čase poskytnutia uvedenej pomoci.
Článok 3
Individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy uvedenej v článku 1, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo podľa inej schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej intenzity pomoci, ktorá sa uplatňuje v prípade tohto druhu pomoci.
Článok 4
1. Grécko vymôže nezlučiteľnú pomoc poskytnutú podľa schémy uvedenej v článku 1 od príjemcov.
2. Sumy, ktoré sa majú vymôcť, zahŕňajú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vymoženia.
3. Úroky sa vypočítajú na zostavenom základe v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (17).
4. Grécko zruší všetky prebiehajúce platby podľa schémy pomoci uvedenej v článku 1 dňom oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 5
1. Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je okamžité a účinné.
2. Grécko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 6
1. Do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia Grécko predloží Komisii tieto informácie:
a)
zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy pomoci uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú dostal každý z nich;
b)
celkovú sumu (istinu a úrok), ktorú má každý príjemca vrátiť;
c)
podrobný opis opatrení, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
d)
dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovia boli vyzvaní na vrátenie dotknutej pomoci.
2. Grécko bude Komisiu priebežne informovať o dosiahnutom pokroku na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonávanie tohto rozhodnutia, a to až do vymoženia celkovej sumy pomoci uvedenej v článku 1. Na jednoduchú žiadosť Komisie Grécko bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Poskytne takisto aj podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už príjemcovia vrátili.
Článok 7
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 25. januára 2012