NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 446/2011
z 10. mája 2011,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých mastných alkoholov a ich zmesí s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 13. augusta 2010 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých mastných alkoholov a ich zmesí (ďalej len „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.
(2)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý dňa 30. júna 2010 podali dvaja výrobcovia v Únii, spoločnosť Cognis GmbH a spoločnosť Sasol Olefins & Surfactants GmbH (ďalej len „navrhovatelia“). Obidve spoločnosti podliehajú nemeckému právu a majú výrobné závody v Nemecku, Francúzsku a Taliansku. Tieto dve spoločnosti predstavujú hlavnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby prešetrovaného výrobku v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a o súvisiacej značnej ujme, ktorá sa považovala za dostatočnú na odôvodnenie začatia konania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, dovozcov/predajcov a používateľov, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, známych vyvážajúcich výrobcov a zástupcov príslušných vyvážajúcich krajín o začatí konania. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na veľký počet dovozcov zistených z podnetu sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. Štyria dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Vzhľadom na toto nízke číslo dovozcov, ktorí sa prihlásili sa rozhodlo, že sa výber vzorky nepoužije.
(6)
Komisia zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie, dovozcom a všetkým používateľom a dodávateľom, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, ako aj všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(7)
Vyplnené dotazníky zaslalo päť výrobcov z Únie, dvaja dovozcovia, 21 používateľov z Únie, dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie, dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indonézie a ich prepojení obchodníci a traja vyvážajúci výrobcovia z Malajzie a ich prepojení obchodníci.
(8)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Cognis GmbH, Nemecko,
-
Cognis France S.A.S., Francúzsko,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Nemecko.
b)
Dovozcovia z Únie:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené kráľovstvo,
c)
Používatelia z Únie:
-
Henkel AG & Co., Nemecko,
-
PCC Rokita SA, Poľsko,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švajčiarsko,
-
Unilever, Holandsko,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Taliansko.
d)
Vyvážajúci výrobcovia z Indie:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia,
-
VVF Limited, Bombaj.
e)
Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a jej prepojené spoločnosti, Batam, Singapur, Dessau,
-
P.T. Musim Mas a jej prepojené spoločnosti, Medan, Singapur, Hamburg.
f)
Vyvážajúci výrobcovia z Malajzie:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a jej prepojené spoločnosti, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a jej prepojená spoločnosť, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Obdobie prešetrovania
(9)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2009 do 30. júna 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posudzovania ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2007 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(10)
Príslušným výrobkom sú nasýtené mastné alkoholy s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známe aj ako „čisté frakcie“) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Prešetrovaný výrobok je polotovarom, ktorý sa vyrába z prírodných (oleochemických) alebo syntetických (petrochemických) zdrojov, ako sú prírodné tuky a oleje, ropa, zemný plyn, kvapalný zemný plyn a uhlie. Používa sa predovšetkým ako vstupný materiál na výrobu síranov mastných alkoholov, etoxylátov mastných alkoholov a étersulfátov mastných alkoholov (tzv. povrchovo aktívnych látok). Povrchovo aktívne látky sa používajú na výrobu detergentov, čistiacich prostriedkov na použitie v domácnosti, čistiacich prostriedkov a výrobkov osobnej hygieny.
2.2. Podobný výrobok
(12)
Zistilo sa, že výrobok, ktorý sa do Únie vyvážal z Indie, Indonézie a Malajzie, a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v týchto krajinách a takisto výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a takisto rovnaké použitie. Z tohto dôvodu sa predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(13)
Počas prešetrovania niektoré strany tvrdili, že jeden z navrhovateľov vyrába v jednom zo svojich výrobných závodov výrobok, ktorý zahŕňa rozvetvené izoméry, na ktoré sa vymedzenie výrobku nevzťahuje a táto výroba by sa preto nemala považovať za výrobu podobného výrobku. Predbežne sa preto stanovilo, že toto tvrdenie je opodstatnené a údaje týkajúce sa tohto výrobcu neboli preto v analýze ujmy použité. Malo by sa poznamenať, že z tohto dôvodu boli z vymedzenia výrobného odvetvia Únie vylúčené ďalšie dve spoločnosti, z ktorých jedna pri prešetrovaní spolupracovala.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Normálna hodnota
(14)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu určilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(15)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný príslušným vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(16)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(17)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(18)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
3.1.2. Vývozná cena
(19)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia v Indii vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.1.3. Porovnanie
(20)
Normálne hodnoty a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(21)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady v nepriamych daniach, doprave, poistení, manipulácii, nakladaní a rozdiely v pomocných nákladoch, nákladoch na balenie, úvery a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde to bolo uplatniteľné a odôvodniteľné.
(22)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že by sa pri výpočte dumpingového rozpätia nemal zohľadniť ich predaj, ktorý sa vykonal počas OP jednému navrhovateľovi z Únie, keďže sa tento predaj uskutočnil vo významnom množstve a za dohodnutých cien. Neexistuje však žiadny právny dôvod, prečo by sa pri výpočte dumpingu nemal tento vývoz príslušného výrobku zohľadniť. Tvrdenia obidvoch vyvážajúcich výrobcov sa preto zamietli.
(23)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o úpravu v súvislosti s menovým prepočtom a tvrdili, že od novembra 2009 dochádza k trvalému zhodnocovaniu indickej rupie (INR) voči euru (EUR), čo má rušivý vplyv na výpočet dumpingu. Tvrdenie sa týkalo predaja, ktorý sa uskutočnil v EUR v období od januára 2010 a požadovalo sa, aby sa na účely prepočtu hodnoty tohto predaja na INR nahradil zmenný kurz platný v mesiaci, v ktorom sa uskutočnil predaj, zmenným kurzom, ktorý platil o dva mesiace skôr. V článku 2 ods. 10 písm. j) je za určitých okolností skutočne povolená úprava vzhľadom na menový prepočet. Poznamenáva sa však, že k posilneniu INR došlo až v druhej polovici OP. Okrem toho sa poznamenáva, že obidve indické spoločnosti počas tohto obdobia často zvyšovali ceny pre svojich hlavných zákazníkov z Únie relatívne rovnomerne a že sa v druhej polovici OP takisto trvalo zvyšovali ceny, ktoré navrhovatelia účtovali v Únii. Neexistujú preto jednoznačné dôkazy, že sa posilnenie INR neprejavilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážajúcimi výrobcami ich zákazníkom z EÚ alebo že toto posilnenie malo pri výpočtoch dumpingu nepatričný penalizujúci vplyv. Tvrdenia týchto spoločnosti sa preto zamietli.
3.1.4. Dumpingové rozpätie
(24)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúceho indických vyvážajúcich výrobcov stanovili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(25)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Indii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Indiu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(26)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,3 %
3.2. Indonézia
3.2.1. Normálna hodnota
(27)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(28)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(29)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(30)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(31)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
(32)
Ak v prípade vyvážajúceho výrobcu nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho typu výrobku, normálna hodnota sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(33)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom.
3.2.2. Vývozná cena
(34)
Vyvážajúci výrobcovia vykonávali vývozný predaj do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlami v Singapure a v Únii.
(35)
Ak sa vývozný predaj do Únie uskutočnil buď priamo nezávislým zákazníkom z Únie alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností, ktoré sa nachádzali v Singapure, vývozné ceny sa určovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(36)
Ak sa vývozný predaj do Únie uskutočnil prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe prvej ceny opätovného predaja týchto prepojených obchodníkov nezávislým zákazníkom z Únie podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
3.2.3. Porovnanie
(37)
Normálne hodnoty a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(38)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady pri nepriamych daniach, náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a za pomocné náklady, náklady na balenie, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.
(39)
Jedna spoločnosť požiadala o úpravu vzhľadom na rozdiely vo fyzických vlastnostiach a to na základe toho, že prešetrovaný výrobok, vyváža do EÚ v kvapalnej aj pevnej forme, zatiaľ čo na domácom trhu ho predáva iba v pevnej forme a že ceny za kvapalnú formu sú nižšie ako ceny za prešetrovaný výrobok v pevnej forme. Spoločnosť však neposkytla žiadne vyčíslenie takejto úpravy. Jednoduché porovnanie vývozných cien pevných a kvapalných foriem prešetrovaného výrobku nemôže byť základom pre udelenie úpravy o rozdieloch vo fyzických vlastnostiach. Okrem toho účtovný systém spoločnosti neumožňuje riadne oddelenie rozdielov v nákladoch medzi výrobkom v pevnej a kvapalnej forme. Neexistoval preto spoľahlivý spôsob výpočtu možnej úpravy a tvrdenie bolo potrebné zamietnuť.
(40)
Navrhovatelia tvrdili, že v Indonézii sú náklady na energie narušené z dôvodu veľmi lacných a dotovaných cien energií. Nepredložili však žiadne odôvodnené informácie ako toto narušenie nákladov na energie spotrebovanej pri výrobe určenej na domáci trh a na vývoz ovplyvňuje výpočty dumpingu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
3.2.4. Dumpingové rozpätie
(41)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúceho indonézskych vyvážajúcich výrobcov stanovili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(42)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich indonézskych vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Indonézii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Indonéziu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(43)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
7,6 %
3.3. Malajzia
3.3.1. Normálna hodnota
(44)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu určilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. V prípade dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa zistilo, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade vyvážajúcich výrobcov reprezentatívny. V prípade zostávajúceho spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu nebol v OP zistený žiadny nezávislý predaj na domácom trhu.
(45)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(46)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(47)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(48)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
(49)
Ak v prípade vyvážajúceho výrobcu nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho typu výrobku, normálna hodnota sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(50)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom.
(51)
V prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorý v OP nemal žiadny domáci predaj, boli sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky založené podľa článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia na základe váženého priemeru skutočných súm, ktoré boli zistené pre ostatných dvoch prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov pri výrobe a predaji podobného výrobku na malajzijskom trhu.
3.3.2. Vývozná cena
(52)
Vyvážajúci výrobcovia vykonávali vývozný predaj do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii.
(53)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(54)
Ak sa vývozný predaj do Únie realizoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe prvej ceny opätovného predaja týchto prepojených obchodníkov nezávislým zákazníkom z Únie podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
3.3.3. Porovnanie
(55)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(56)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a na pomocné náklady, náklady pri balení, úvery a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde to bolo uplatniteľné a odôvodniteľné.
(57)
Jeden malajzijský vyvážajúci výrobca uviedol, že jeho prepojená spoločnosť z Únie je v skutočnosti vývozným oddelením výrobcu. Na tomto základe spoločnosť tvrdila, že by v prípade plnej úpravy o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia došlo pri stanovení ceny zo závodu k nadmernému odpočtu. V tejto súvislosti sa zistilo, že faktúry zákazníkom z Únie vystavovala prepojená spoločnosť a že táto spoločnosť prijímala platby od zákazníkov z Únie. Okrem toho treba poznamenať, že v predaji vykonávanom prepojenej spoločnosti bola zahrnutá prirážka. Takisto finančné účtovníctvo obchodníka preukazovalo, že uhrádza bežné predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom. Preto sa zdalo, že prepojená spoločnosť v skutočnosti plní zvyčajné funkcie dovozcu. Na základe toho bolo tvrdenie spoločnosti zamietnuté.
(58)
Navrhovatelia predložili v súvislosti s Malajziou rovnaké tvrdenie týkajúce sa nákladov na energie, ktoré bolo uvedené v odôvodnení 40 v prípade Indonézie. Toto tvrdenie bolo zamietnuté z rovnakých dôvodov.
3.3.4. Dumpingové rozpätie
(59)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich malajzijských výrobcov zistili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(60)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich malajzijských vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Malajzii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Malajziu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(61)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby Únie
(62)
Počas OP vyrábali podobný výrobok v Únii dvaja známi a niekoľko veľmi malých výrobcov z Únie. Na určenie celkovej výroby v Únii sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch z Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov pred začiatkom prešetrovania a po ňom. Na základe uvedeného bola celková výroba Únie počas OP odhadnutá v rozpätí od 400 000 do 500 000 ton. Výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú celkovú výrobu Únie, tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(63)
Niektoré zainteresované strany uviedli, že by sa jeden z navrhovateľov nemal považovať za súčasť výrobného odvetvia Únie, keďže táto spoločnosť počas OP dovážala príslušný výrobok. Bolo však overené, že percentuálny podiel výrobku, ktorý táto spoločnosť v OP doviezla z príslušných krajín bol pomerne malý a nebol teda významný v porovnaní s jej výrobou podobného výrobku. Tento dovoz bol okrem toho prevažne dočasný. Je teda možné potvrdiť, že hlavná činnosť tejto spoločnosti je výroba a predaj prešetrovaného výrobku v EÚ a jej hlavným záujmom je záujem výrobcu z Únie. V dôsledku toho sa predbežne rozhodlo, že toto tvrdenie nie je opodstatnené.
4.2. Spotreba v Únii
(64)
Spotreba sa stanovila na základe celkového predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, použitia na vlastnú spotrebu a celkového dovozu (odvodeného z údajov Eurostatu). Keďže údaje Eurostatu zahŕňajú takisto niektoré iné výrobky ako príslušný výrobok, vykonala sa vhodná úprava. V záujme zachovania dôvernosti údajov sa informácie uvádzajú v podobe indexu (2007 = 100).
Spotreba v Únii
2007
2008
2009
OP
V tonách
100
102
97
102
Medziročná zmena Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(65)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii mierne zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 sa spotreba najprv zvýšila o 2,2 %, pričom v období od roku 2008 do roku 2009 poklesla o 4,8 %. Od roku 2009 do konca OP sa spotreba opäť zvýšila o 4,6 %.
(66)
K znižovaniu spotreby v období od roku 2008, počas ktorého výrobcovia príslušného výrobku zaznamenali pokles dopytu po ich výrobkoch prispel hospodársky pokles. Na začiatku OP sa situácia na trhu začala mierne zlepšovať, čo viedlo k zvýšeniu dopytu po príslušnom výrobku v porovnaní s prvým polrokom roku 2009.
4.3. Dovoz z príslušných krajín do Únie
4.3.1. Kumulácia
(67)
Komisia zvážila, či by sa mal vplyv dumpingových dovozov z príslušných krajín posúdiť súhrnne na základe kritérií uvedených v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V tomto článku sa stanovuje, že vplyv dovozu z dvoch alebo viacerých krajín, ktoré sú súčasne predmetom antidumpingového prešetrovania, sa hodnotí súhrnne, len ak sa zistí, že a) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako de minimis, ako sa uvádza v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, a že objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný, a b) súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu je primerané z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Spoločenstva.
(68)
Rozpätia dumpingu stanovené v súvislosti s dovozom z každej príslušnej krajiny sú vyššie ako de minimis podľa vymedzenia v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, t. j. 2 % vývozných cien, a objem dovozu z každej príslušnej krajiny je nad prahovou hodnotou 1 % podielu na trhu, stanoveným v článku 5 ods. 7 základného nariadenia.
(69)
Prešetrovaním sa ďalej zistilo, že konkurenčné podmienky medzi dumpingovým dovozom a medzi dumpingovým dovozom a podobným výrobkom sú podobné. Zistilo sa, že priemerné ceny dovozu zo všetkých príslušných krajín sa v posudzovanom období znížili a sledovali rovnaký trend. Prešetrovaný výrobok dovážaný z príslušných krajín bol okrem toho vo všetkých aspektoch podobný, je zameniteľný a na trh v Únii sa uvádza prostredníctvom porovnateľných predajných kanálov a za podobných obchodných podmienok, súťaží preto navzájom a s prešetrovaným výrobkom vyrábaným v Únii.
(70)
Na tomto základe sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky podmienky kumulácie sú splnené, a preto by sa účinok dumpingového dovozu s pôvodom v príslušných krajinách mal na účely analýzy ujmy hodnotiť spoločne.
4.3.2. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín na trhu
Dovoz z príslušných krajín
2007
2008
2009
OP
V tonách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Medziročná zmena Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podiel na trhu
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Medziročná zmena Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Priemerná cena v EUR/tonu
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Medziročná zmena Δ%
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(71)
Objem dovozu z príslušných krajín sa za posudzované obdobie výrazne zvýšil o 57 %. K najväčšiemu nárastu došlo medzi rokmi 2007 a 2008, kedy sa dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz potom v roku 2009 mierne klesal, pričom v OP opäť vzrástol na úroveň z roku 2008.
(72)
Priemerné ceny dovozu z príslušných krajín počas posudzovaného období značne kolísali a celkovo sa znížili o 6 %. Počas celého posudzovaného obdobia boli priemerné ceny dovozu z príslušných krajín vždy nižšie ako ceny stanovené zvyškom sveta a výrobným odvetvím Únie, čo viedlo k zvýšeniu podielu príslušných krajín na trhu.
(73)
Podiel na trhu príslušných krajín sa za posudzované obdobie výrazne zvýšil o 54 %. K najväčšiemu nárastu došlo v období medzi rokmi 2007 a 2008. Počas hospodárskej krízy došlo k miernemu poklesu dovozu, čo v období medzi rokmi 2008 a 2009 znížilo podiel príslušných krajín na trhu o 2 %, do konce posudzovaného obdobia však tieto krajiny získali späť svoj podiel na trhu.
4.3.2.1. Cenové podhodnotenie
(74)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe franko cien s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce clá a náklady po dovoze. Toto porovnanie cien sa vykonalo v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu, ktoré sa v prípade potreby primerane upravili, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledky porovnávania, vyjadrené v percentách predajných cien výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania, vykázali značné rozpätie predaja pod cenu (až do 16 %). Toto rozpätie predaja pod cenu svedčí o cenovom tlaku na trhu Únie, ktorý vytvára dovoz z príslušných krajín.
(75)
Rozpätie predaja pod cenu v jednotlivých príslušných krajinách bolo takéto:
Krajina
Rozpätie predaja pod cenu
India
od - 0,5 do 16 %
Indonézia
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajzia
od - 10,4 do 15,1 %
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie (3)
4.4.1. Predbežné poznámky
(76)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov týkajúcich sa posúdenia stavu výrobného odvetvia Únie od roku 2007 do konca OP.
4.4.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Výrobné odvetvie Únie
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Capacity Union industry
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využitie kapacity
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 sa výroba v Únii výrazne znížila o 23 %, potom sa medzi rokom 2009 a koncom OP mierne zvýšila, čo v posudzovanom období viedlo k celkovému poklesu o 17 %. Malo by sa poznamenať, že aj keď sa spotreba v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 znížila približne o 5 %, výroba výrobného odvetvia Únie klesla výrazne viac, o 15 % a výrobnému odvetviu Únie sa nepodarilo využiť opätovné zvýšenie spotreby v Únii, ku ktorému došlo v OP.
(78)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila približne o 2 %. Po náraste približne o 9 % v roku 2008 sa kapacita v ďalších rokoch zmenšovala, čo vyústilo do celkového 2 % zníženia v posudzovanom období.
(79)
V súlade so znižujúcimi sa objemami výroby sa v posudzovanom období o 15 % znížilo aj využitie dostupnej kapacity. K hlavnému poklesu došlo v roku 2009 počas celkovej hospodárskej krízy, v OP sa využitie kapacity mierne zlepšilo.
4.4.3. Predaj a podiel na trhu
(80)
Údaje o predaji v tabuľke sa týkajú objemov a hodnoty predaja prvému neprepojenému zákazníkovi na trhu Únie.
Objemy predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Medziročná zmena Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ, (Euro)
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Medziročná zmena Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(81)
Objemy predaja a podiel na trhu sa medzi rokom 2007 a obdobím prešetrovania znížili o 18 % respektíve o 12 %. Na začiatku posudzovaného obdobia, od roku 2007 do roku 2008, sa napriek vyššej spotrebe v Únii objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil o 15 % a výrobné odvetvie Únie stratilo 12 % svojho podielu na trhu. V roku 2009 sa spotreba v Únii znížila, čo viedlo k ďalšej strate objemu predaja výrobného odvetvia Únie o 6,5 %. V období prešetrovania sa v súlade so zvyšujúcou sa spotrebou v Únii predaj výrobného odvetvia Únie mierne zvýšil. Podiel na trhu však bol od roku 2008 do konca obdobia prešetrovania rovnaký.
4.4.4. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
Jednotková cena predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Medziročná zmena Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 sa výrazne zvýšili, a to o 20 %. Je potrebné uviesť, že vyvážajúci výrobcovia v tomto období takisto zvýšili svoje ceny, aj keď oveľa menej ako výrobné odvetvie Únie.
(83)
V roku 2009 muselo výrobné odvetvie Únie svoje ceny znížiť, aby reagovalo na tlak zo strany rastúceho dovozu z príslušných krajín. V roku 2008 sa dovoz z týchto krajín zvýšil o 57 % a jeho ceny boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Výrobnému odvetviu Únie sa však nepodarilo znížiť ceny na rovnakú úroveň ako vyvážajúcim výrobcom.
(84)
Počas OP udržovalo výrobné odvetvie Únie úroveň cien z roku 2009, čo viedlo k celkovému zvýšeniu cien v posudzovanom období o 7 %.
4.4.5. Stav zásob
(85)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila o 33 %. Predovšetkým medzi rokom 2008 a OP sa stav zásob výrazne znížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobného odvetvia Únie
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Medziročná zmena Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v pomere k výrobe
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
4.4.6. Zamestnanosť, mzdy a produktivita
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie
2007
2008
2009
OP
Celkový počet zamestnancov, ktorí sú zahrnutí do výroby príslušného výrobku (s výrobcami, ktorí sa nevyjadrili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Priemerné mzdy na zamestnanca (EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(86)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia primerane znížil počet zamestnancov - o 13 %. V posudzovanom období sa mierne zvýšili mzdové náklady na zamestnanca, a to o 6 %. To sa považovalo za prirodzený rast, ktorý bol nižší ako miera inflácie v posudzovanom období.
4.4.7. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál
Ziskovosť predaja EÚ nezávislým zákazníkom
2007
2008
2009
OP
% čistej straty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peňažný tok výrobného odvetvia Únie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peňažný tok v % predaja EÚ neprepojeným zákazníkom
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investície výrobného odvetvia Únie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Medziročná zmena Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnosť investícii výrobného odvetvia Únie 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(87)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja (v tomto prípade straty) podobného výrobku pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. Zistilo sa, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola od začiatku príslušného obdobia v roku 2007 záporná a v priebehu posudzovaného obdobia sa straty výrazne zvýšili. Po znížení strát v roku 2008 sa tieto v roku 2009 v období celkovej hospodárskej krízy znovu výrazne zvýšili. Hospodárske oživenie, ku ktorému došlo v OP, výrobnému odvetviu Únie umožnilo znížiť straty vzhľadom na obrat, výrobné odvetvie však bolo stále ďaleko od návratu ku kladným úrovniam zisku.
(88)
Vývoj peňažného toku, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, vo veľkej miere odráža trend ziskovosti. Peňažný tok bol v roku 2007 záporný a v posudzovanom období vykázal výrazné zníženie. To isté sa dá povedať o návratnosti investícií, ktorá vykazovala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom dosiahnutým výrobným odvetvím Únie za posudzované obdobie.
(89)
Z uvedeného vyplýva, že schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať sa obmedzila, pretože peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršil. V dôsledku toho poklesli investície počas posudzovaného obdobia približne o 35 %.
4.4.8. Rast
(90)
Spotreba v Únii bola počas posudzovaného obdobia pomerne rovnomerná. Objem predaja a podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa však v tomto období znížil o 18 % respektíve o 12 %.
4.4.9. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(91)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z príslušných krajín sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nemôže považovať za zanedbateľný.
4.5. Záver o ujme
(92)
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako je výroba (- 17 %), využitie kapacity (- 13 %), objem predaja (- 18 %), podiel na trhu (- 12 %) a zamestnanosť (- 14 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Vážne postihnuté boli okrem toho ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že najmä počas OP bola narušená schopnosť výrobného odvetvia Únie zvýšiť kapitál.
(93)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(94)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa skúmalo, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie do takej miery, aby bolo možné túto ujmu klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(95)
Prešetrovaním sa zistilo, že spotreba v Únii bola počas OP pomerne rovnomerná, zatiaľ čo objem dumpingového dovozu z príslušných krajín sa výrazne zvýšil, t. j. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z príslušných krajín vyvíjal tlak na výrobné odvetvie Únie, predovšetkým v roku 2008, kedy sa tento dovoz zvýšil o 58 %. V tomto roku boli ceny príslušných krajín odvodené z údajov Eurostatu výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. To vyústilo do straty podielu výrobného odvetvia Únie na trhu približne o 12 %, zatiaľ čo príslušné krajiny zvýšili svoj podiel na trhu o 54 %.
(97)
V reakcii na tento tlak znížilo výrobné odvetvie Únie v roku 2009 svoje ceny. Aj keď sa objem dovozu z príslušných krajín v súlade s hospodárskym poklesom a poklesom na trhu EÚ znížil (- 6,7 %), dovozná cena sa znížila viac ako cena výrobného odvetvia Únie a to výrobnému odvetviu Únie zabránilo v tom, aby znovu získalo podiel na trhu, ktorý stratilo.
(98)
Počas OP muselo výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje ceny, pričom ceny príslušných krajín boli podľa overených údajov o vývoze naďalej nižšie o 3 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) sa mierne zvýšili, ale napriek tomu, že sa cenový rozdiel vzhľadom na cenu dovozu z príslušných krajín znížil, nepodarilo sa výrobnému odvetviu Únie využiť rast spotreby a jeho podiel na trhu sa nezmenil. Dovoz z príslušných krajín počas OP medzitým zaznamenal ďalší nárast, pokiaľ ide o objem (6,6 %) a podiel na trhu (2 %).
5.3. Vplyv iných faktorov
(99)
K iným faktorom, ktoré boli skúmané v rámci príčinnej súvislosti patrí dovoz z ostatných krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a vplyv hospodárskej krízy.
5.3.1. Dovoz z ostatných krajín (zvyšok sveta)
Objem dovozu zo zvyšku sveta (Eurostat)
2007
2008
2009
OP
V tonách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Medziročná zmena Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podiel zvyšku sveta na trhu
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Medziročná zmena Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Priemerná cena dovozu zo zvyšku sveta v EUR/tonu (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Medziročná zmena Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Na základe údajov Eurostatu sa v posudzovanom období objem dovozu prešetrovaného výrobku s pôvodom v tretích krajinách, na ktoré sa toto prešetrovanie nevzťahuje, do Únie znížil o 7 %. Zodpovedajúci podiel týchto krajín na trhu sa takisto znížil o 9 %.
(101)
Priemerné ceny tohto dovozu boli vyššie ako ceny vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách a ceny výrobného odvetvia Únie.
(102)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z týchto tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.2. Vývozná výkonnosť odvetvia Únie
Objem vývozu vzhľadom na neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Medziročná zmena Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu vzhľadom na neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Medziročná zmena Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pre neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Medziročná zmena Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Počas posudzovaného obdobia sa objem vývozu výrobného odvetvia Únie znížil o 55 %. Vplyv tohto poklesu bol však čiastočne vyrovnaný skutočnosťou, že priemerná jednotková predajná cena sa v tom istom období zvýšila o 71 %, čo obmedzilo zníženie hodnoty vývozu na 24 %. To spolu so skutočnosťou, že počas OP na vývoz pripadalo iba 5 % celkového predaja, viedlo k predbežnému záveru, že vývozná výkonnosť nie je faktorom, ktorý narúša príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorá bola spôsobená výrobnému odvetviu Únie a dovozom z príslušných krajín.
5.3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(104)
Hospodárska kríze prispela k poklesu spotreby v Únii a k cenovému tlaku. Nižšia úroveň dopytu po prešetrovanom výrobku viedla k zníženiu výroby výrobného odvetvia Únie a čiastočne prispela k stlačeniu predajných cien.
(105)
Za normálnych hospodárskych podmienok a v prípade neexistencie silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by výrobné odvetvie Únie mohlo medzi rokom 2007 a obdobím prešetrovania mať určité problémy pri vyrovnávaní sa s poklesom spotreby a zvýšením pevných nákladov na jednotku z dôvodu nižšieho využitia kapacity. Dumpingový dovoz však vplyv hospodárskeho poklesu zosilnil a znemožnil výrobnému odvetviu Únie predávať za vyššiu cenu, ako je výrobná cena.
(106)
Na základe uvedených skutočností sa zdá, že zníženie dopytu v Únii súvisiace s hospodárskou krízou prispelo k ujme, ktorá bola spôsobená výrobnému odvetviu Únie. Usúdilo sa, že to nenarušuje príčinnú súvislosť stanovenú pokiaľ ide o lacný dumpingový dovoz z príslušných krajín.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(107)
Uvedená analýza preukázala, že za posudzované obdobie došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a podielu na trhu dumpingového dovozu za nízke ceny pochádzajúceho z príslušných krajín. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz sa realizoval za dumpingové ceny, ktoré boli nižšie ako ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie za podobné druhy výrobkov.
(108)
Toto zvýšenie objemu dumpingového dovozu za nízke ceny z príslušných krajín a jeho podielu na trhu sa časovo zhodovalo s celkovým a pokračujúcim znížením spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia, ale aj s negatívnym vývojom trhového podielu výrobného odvetvia Únie v rovnakom období. Okrem toho od roku 2008, keď došlo k celkovému hospodárskemu poklesu a zníženiu spotreby v Únii, sa vývozcom z príslušných krajín darilo udržať svoj podiel na trhu a to znížením cien, ktoré boli nižšie ako cena výrobného odvetvia Únie. V rovnakom čase bol zaznamenaný ďalší negatívny vývoj podielu na trhu výrobného odvetvia Únie a hlavných ukazovateľov jeho hospodárskej situácie. Náhly nárast dumpingového dovozu za nízke ceny z Indie, Indonézie a Malajzie v posudzovanom období, ktorý neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, viedol v skutočnosti k poklesu ziskovosti výrobného odvetvia Únie, čo viedlo v OP k ťažkým stratám.
(109)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemohol mať na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(110)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z Indie, Indonézie a Malajzie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežná poznámka
(111)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, na ktorých základe by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie dočasných antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
6.2. Výrobné odvetvie Únie
(112)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z Indie, Indonézie a Malajzie. Pripomína sa, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala v posudzovanom období negatívny trend. Vážne postihnuté boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie ako peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(113)
Očakáva sa, že uloženie dočasných antidumpingových ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny prešetrovaného výrobku tak, aby odzrkadľovali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší priaznivý vplyv na jeho finančnú situáciu a ziskovosť.
(114)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie dočasných antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
6.3. Dovozcovia
(115)
Dotazníky boli zaslané 21 dovozcom z Únie. Pri prešetrovaní spolupracovali iba dvaja dovozcovia, obaja so sídlom v Spojenom kráľovstve, ktorí spolu predstavovali 0,3 % celkového dovozu z príslušných krajín počas OP. Návšteva sa uskutočnila iba u väčšieho z obidvoch dovozcov. Tento dovozca však pri kontrole na mieste odmietol umožniť prístup ku svojmu účtovníctvu a príslušné informácie nebolo preto možné overiť. Bolo však jasné, že ak by aj uloženie antidumpingových opatrení znamenalo pre túto spoločnosť vyššie náklady, nepredstavovalo by to pre jej činnosť veľmi závažné problémy, a to ani v prípade rovnakých zákazníkov, či po zmene oblasti podnikania, ak by to bolo potrebné.
(116)
Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že hoci uloženie dočasných antidumpingových opatrení by negatívne ovplyvnilo uvedeného dovozcu, tento dovozca by mal byť v takej pozícii, že môže aspoň čiastočne preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a/alebo prejsť na iné zdroje zásobovania. Preto by uloženie predbežných opatrení nemalo mať výrazný negatívny vplyv na dovozcov.
6.4. Používatelia
(117)
Používatelia príslušného výrobku prejavili o tento prípad veľký záujem. Z 97 kontaktovaných používateľov spolupracovalo na prešetrovaní 21. Títo spolupracujúci používatelia predstavovali v OP približne 25 % dovozu príslušného výrobku do Únie. Tieto spoločnosti sa nachádzajú v celej Únii a pôsobia v odvetviach výrobkov osobnej hygieny, prípravkov starostlivosti o domácnosť a detergentov používaných v priemysle.
(118)
Z 21 spoločností bolo navštívených 5 podnikov, ktoré predstavovali 18 % celkového dovozu prešetrovaného výrobku z príslušných krajín do EÚ v období prešetrovania. Na základe overených informácií sa zdá, že podiel prešetrovaného výrobku na výrobných nákladoch týchto spoločností je výrazný a v závislosti od konečného výrobku predstavuje od 10 % do 20 %.
(119)
V prípade troch z piatich navštívených spoločností pracovalo približne 15 % z celkového počtu zamestnancov v odvetviach, ktoré používajú príslušný výrobok, v jednej spoločnosti predstavoval tento percentuálny podiel približne 70 %, zatiaľ čo v prípade ostatných nebolo možné túto informáciu získať z dôvodu zložitej štruktúry spoločnosti a širokej škály výrobkov.
(120)
V prešetrovanom období predstavoval priemerný podiel činnosti, pri ktorej sa používa prešetrovaný výrobok na celkovej činnosti navštívených spoločností 22 %, pričom priemerné ziskové rozpätie u tejto činnosti predstavovalo približne 6 % Na tomto základe a vzhľadom na pomerne nízku úroveň navrhovaných opatrení sa odhadovalo, že vplyv dočasného antidumpingového cla na dovoz z príslušných krajín je celkovo pomerne obmedzený. Niektorí používatelia tvrdili, že uloženie antidumpingových opatrení povedie k problémom v súvislosti s dostupnosťou prešetrovaného výrobku v Únii, keďže v Únii existujú iba dvaja veľký výrobcovia a dopyt po prešetrovanom výrobku sa neustále zvyšuje. Malo by sa však poznamenať, že by pomerne nízka úroveň navrhovaných opatrení nemala vylúčiť možnosť dovážať prešetrovaný výrobok z príslušných krajín. Okrem toho dvaja výrobcovia v Únii v posudzovanom období nevyužívali pri výrobe celú kapacitu. Dovoz z ostatných tretích krajín, ktorých sa opatrenia netýkajú je takisto možný. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(121)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti, aj keď opatrenia na dovoz z príslušných krajín budú pravdepodobne mať negatívny vplyv na väčšinu používateľov, zdá sa, že celkový vplyv bude obmedzený. Preto sa predbežne dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií nebude mať účinok antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z príslušných krajín významný negatívny vplyv na používateľov príslušného výrobku.
6.5. Záver o záujme Únie
(122)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie vcelku neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu predbežných opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z príslušných krajín.
7. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(123)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(124)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(125)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(126)
Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania priemernej ceny dumpingového dovozu a cieľovej ceny výrobného odvetvia Únie. Cieľová cena bola stanovená vypočítaním predajnej ceny výrobného odvetvia Únie, ktorá nespôsobuje stratu (keďže výrobné odvetvie Únie malo počas OP straty), a k tejto predajnej cene sa pripočítalo cieľové ziskové rozpätie. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že primerané cieľové ziskové rozpätie predstavuje 15 %, nebolo to však schopné odôvodniť. Cieľové ziskové rozpätie bolo preto predbežne stanovené vo výške 7,7 %, čo zodpovedá poslednému ziskovému rozpätiu, ktoré jeden z navrhovateľov dosiahol v poslednom ziskovom roku pred posudzovaným obdobím.
(127)
Priemerné rozpätie cenového podhodnotenia bolo pre Indiu stanovené vo výške 24,2 %, pre Indonéziu vo výške 9,1 % a pre Malajziu vo výške 25,7 %.
7.2. Dočasné opatrenia
(128)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii na úrovni najnižšieho zisteného rozpätia dumpingu a úrovne odstránenia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. S výnimkou jedného prípadu sú sadzby dočasného antidumpingového cla založené na dumpingovom rozpätí.
(129)
Na základe uvedeného sú navrhované takéto dočasné sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, pred uhradením cla:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo v %
India
VVF Limited
4,8
Všetky ostatné spoločnosti
9,3
Indonézia
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všetky ostatné spoločnosti
7,6
Malajzia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všetky ostatné spoločnosti
13,8
(130)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Zohľadňujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(131)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (4) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(132)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala vzťahovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nevykonali žiadny vývoz do Únie.
(133)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa na dovoz nasýtených mastných alkoholov s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známe aj ako „čisté frakcie“) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (TARIC kódy 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091) ukladá dočasné antidumpingové clo.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo v %
Doplnkový kód TARIC
India
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všetky ostatné spoločnosti
9,3
B999
Indonézia
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všetky ostatné spoločnosti
7,6
B999
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všetky ostatné spoločnosti
13,8
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o vysvetlenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 10. mája 2011