ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. mája 2012
o ukončení antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
(2012/278/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 14,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila nariadením (EÚ) č. 115/2012 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii (ďalej len „India“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Konanie sa začalo 13. mája 2011 (3) na podnet, ktorý podal 31. marca 2011 Európsky inštitút pre priemyselné spojovacie materiály (European Industrial Fasteners Institute - EIFI) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí v Únii.
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.2. Následný postup
(4)
Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných vyrovnávacích opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(6)
Následne boli všetky strany informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo ukončiť antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov a ich častí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii a uvoľniť sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(7)
Následne po konečnom zverejnení jedna strana zopakovala svoje pripomienky týkajúce sa vymedzenia príslušného výrobku a podobného výrobku, ktoré je uvedené v odôvodneniach 22 a 23 dočasného nariadenia, keď tvrdila, že určité typy výrobku by mali byť v rámci tohto prešetrovania vylúčené z vymedzenia výrobku.
(8)
Prešetrovaním sa však potvrdilo, že opis príslušného výrobku a podobného výrobku sa vzťahuje na rôzne typy výrobku a že tieto rôzne typy výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitia, a preto patria do rovnakej kategórie výrobku. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(9)
Vzhľadom na to, že neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 22 a 23 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(10)
V odôvodnení 24 dočasného nariadenia sa odkazuje na tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“);
b)
systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“);
c)
systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“);
d)
systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme, ďalej len „EOUS“);
e)
systém orientovaný na výrobky (Focus Product Scheme, ďalej len „FPS“);
f)
systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“);
g)
oslobodenie od dane z elektrickej energie (Electricity Duty Exemption).
(11)
Výrobné odvetvie Únie vyjadrilo pochybnosti, či Komisia nezabudla zohľadniť viacero systémov subvencovania, a preto sa domnievalo, že sa podcenil význam subvencií, o ktorých sa zistilo, že ich indickí výrobcovia dostali.
(12)
V reakcii na túto skutočnosť je potrebné poznamenať, že podnet obsahoval veľký počet celoštátnych a miestnych systémov subvencovania, ktoré boli zahrnuté do dotazníka pre vyvážajúcich výrobcov v Indii a ktoré Komisia prešetrovala. Avšak iba v prípade systémov uvedených v odôvodnení 10 sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia, ktorých sa prešetrovanie týkalo a ktorí boli zaradení do vzorky, dostali subvencie.
(13)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 24 až 27 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(14)
Neboli doručené žiadne pripomienky týkajúce sa FPS a oslobodenia od dane z elektrickej energie. Pokiaľ ide o DEPBS, AAS, EPCGS a ECS, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli podrobné pripomienky. Väčšina týchto pripomienok sa týkala výpočtu subvenčných súm a niektoré pripomienky viedli k miernym úpravám v týchto výpočtoch. Celkové závery týkajúce sa týchto systémov však neboli týmito pripomienkami ovplyvnené, a týmto sa potvrdzujú. Boli tiež doručené pripomienky týkajúce sa EOUS. Pri zohľadnení vplyvu takých pripomienok týkajúcich sa EOUS, ako je zhrnuté v odôvodneniach 13 až 19 ďalej, nie je potrebné podrobne opakovať ďalšie pripomienky doručené v súvislosti s vyššie uvedenými štyrmi systémami.
3.2. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
3.2.1. Všeobecne
(15)
Malo by sa pripomenúť, že ako sa tiež uvádza v bode 3.5 dočasného nariadenia, základnou povinnosťou jednotky orientovanej na vývoz, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu 2004 - 2009, je dosiahnutie čistých devízových (net foreign exchange, NFE) príjmov, t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozu musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. V zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju produkciu tovaru alebo služieb, môžu byť založené v rámci EOUS. Spoločnosti so statusom jednotky orientovanej na vývoz zasa majú nárok na viaceré úľavy uvedené v odôvodnení 71 dočasného nariadenia. Tieto úľavy predstavujú finančnú pomoc vlády Indie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, ktorými sa udeľuje výhoda jednotkám orientovaným na vývoz. Zo zákona sú podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(16)
V dočasnom nariadení sa uvádza, že EOUS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa prísne pravidlá stanovené písmenách h) a i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Skutočne nebolo možné dospieť k záveru, že by vláda Indie mala zavedený kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či a v akom množstve sa vstupy zaobstarané bez cla a/alebo bez dane z predaja spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (pozri bod 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Cieľom zavedeného kontrolného systému je monitorovať plnenie povinnosti dosiahnutia čistých devízových príjmov, a nie spotrebu dovozu v súvislosti s výrobou vyvážaného tovaru.
(17)
Po dočasnom zverejnení neboli vznesené žiadne podstatné argumenty proti vyššie opísanej povahe EOUS, najmä pokiaľ ide o neexistenciu účinného kontrolného systému a možnú uplatniteľnosť vyrovnávacích opatrení. Preto sa závery týkajúce sa EOUS, tak ako sú zhrnuté v odôvodneniach 78 až 81 dočasného nariadenia, týmto potvrdzujú.
3.2.2. Podanie spoločnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou do vzorky zaradenou stranou so statusom jednotky orientovanej na vývoz bola spoločnosť Viraj Profiles Limited (ďalej len „Viraj“). Sadzba subvencie jednotky orientovanej na vývoz zistená v predbežnej fáze v prípade tohto výrobcu bola 2,73 % v porovnaní s celkovou sadzbou subvencie 3,2 %. Z hľadiska objemu predstavovala spoločnosť Viraj 87 % indického vývozu do Únie.
(19)
Ako sa už uvádza v odôvodnení 77 dočasného nariadenia, spoločnosť Viraj predložila podrobné pripomienky k systému. Príslušný vyvážajúci výrobca tvrdil, že subvencia vypočítaná v rámci systému nie je v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia, podľa ktorého výška vyrovnávacieho cla nesmie byť vyššia ako výška napadnuteľných subvencií, ktoré spoločnosť skutočne dostala. Preto tvrdil, že celková sadzba subvencie v prípade danej spoločnosti je nižšia ako 2 %, t. j. pod hranicou de minimis. Spoločnosť na podporu svojho tvrdenia predložila podrobné účtovné údaje.
(20)
Toto tvrdenie bolo podrobené náležitej analýze. Podrobné účtovné údaje poskytnuté spoločnosťou Viraj v jej podaniach by mohli súvisieť s účtovnými údajmi overenými počas overovacej návštevy, a tieto údaje naznačujú, že sa skutočne pripísal príliš veľký význam napadnuteľnej výhode, ktorú spoločnosť dostala počas obdobia prešetrovania. Preto sa tomu zodpovedajúcim spôsobom vykonal nový výpočet vyrovnávacieho cla pre spoločnosť Viraj.
(21)
Následne sa vykonal nový výpočet sadzby subvencie v rámci EOUS pre spoločnosť Viraj, a táto sadzba je s konečnou platnosťou stanovená na 0,44 %. Celková sadzba subvencie spoločnosti Viraj vrátane sadzby subvencie pre EPCGS (po novom výpočte na úrovni 0,05 %), ECS (po novom výpočte na úrovni 0,12 %) a systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (0,09 %) bola s konečnou platnosťou stanovená na 0,7 %, t. j. pod hranicou de minimis.
3.2.3. Pripomienky výrobného odvetvia Únie ku konečnému zverejneniu
(22)
Následne po konečnom zverejnení výrobné odvetvie Únie predložilo pripomienky, v ktorých tvrdilo, že nové výpočty uskutočnené v súvislosti s výhodami v rámci EOUS prijatými spoločnosťou Viraj neboli odôvodnené a správne. Tvrdilo, že analýza Komisie bola neúplná, nebola v súlade so spôsobom, akým inštitúcie zvyčajne vyrovnávajú tento systém, a že v nej neboli zohľadnené ďalšie možné situácie, v rámci ktorých spoločnosť Viraj v súvislosti s bezcolným dovozom mohla prípadne nenáležite postupovať. Okrem toho výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že posledné predloženie pripomienok spoločnosti Viraj, ktoré nemajú dôverný charakter, k dočasnému zverejneniu znamenalo vážne poškodenie práva výrobného odvetvia Únie na obhajobu.
(23)
Pokiaľ ide o nový výpočet subvenčného rozpätia spoločnosti Viraj, malo by sa objasniť, že tento vyvážajúci výrobca preukázal, že stanovené dočasné vyrovnávacie clo bolo vyššie ako suma napadnuteľných skutočne prijatých subvencií. Spoločnosť skutočne preukázala, že rozsah prípadného ušlého cla bol v predbežnej fáze nadhodnotený, a preto bolo nutné vykonať v konečnom výpočte tomu zodpovedajúcu opravu. Bolo by to v rozpore s ustanoveniami článku 3 základného nariadenia, ak by sa prijali vyrovnávacie opatrenia na určité finančné príspevky, ktoré zjavne a nepochybne nemožno považovať za poskytnutie akejkoľvek výhody spoločnosti Viraj. Stále sa však usudzuje, že v súvislosti s určitými transakciami sa v rámci systému poskytli príslušnej spoločnosti špecifické subvencie, na ktoré by sa mali uplatniť vyrovnávacie opatrenia. Takýto postup je preto v plnom súlade so spôsobom, ako inštitúcie v minulosti uplatňovali vyrovnávacie opatrenia v súvislosti s daným systémom. Tomu zodpovedajúcim spôsobom je revízia subvenčného rozpätia v rámci EOUS v plnom súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia.
(24)
Pokiaľ ide o údajné porušenie práva výrobného odvetvia Únie na obhajobu, malo by sa poznamenať, že pripomienky spoločnosti Viraj týkajúce sa výpočtu subvencie v rámci EOUS boli zahrnuté aj do dvoch podaní nedôvernej povahy predložených pred uložením dočasných opatrení, ako aj do dvoch neskorších podaní nedôvernej povahy. V tejto súvislosti bolo prvé a zásadné podanie, ktoré viedlo Komisiu k uskutočneniu hĺbkovej analýzy danej problematiky a nakoniec k prehodnoteniu jej stanoviska, predložené v decembri 2011 a odkazovalo naň už odôvodnenie 77 dočasného nariadenia. Všetky uvedené dokumenty boli bez odkladu zahrnuté do spisu na nahliadnutie zainteresovaným stranám. Pripomienky spoločnosti Viraj k dočasnému zverejneniu obsahovali len zhrnutie stanoviska, ktoré spoločnosť zaujala už v predošlých podaniach. Zatiaľ čo nedôverná verzia pripomienok spoločnosti Viraj k dočasnému zverejneniu bola skutočne spoločnosťou podaná v neskorej fáze, Komisia ich bez odkladu sprístupnila výrobnému odvetviu Únie, ktorému sa udelila dodatočná lehota, aby k nim predložilo svoje pripomienky.
(25)
Na základe uvedených skutočností sa tvrdenia výrobného odvetvia Únie museli zamietnuť.
3.2.4. Iné otázky týkajúce sa subvencovania
(26)
Boli tiež doručené pripomienky týkajúce sa výpočtu subvenčného rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky a výpočtu zvyškového subvenčného rozpätia. Okrem toho jediný vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie, trval na vybavení svojej žiadosti. Vzhľadom na závery vyvodené v rámci ďalej opísanej príčinnej súvislosti však nie je potrebné zaujať k týmto otázkam konečné stanovisko.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(27)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa výroby v Únii a výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 120 až 123 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. UJMA
5.1. Predbežné poznámky a spotreba v Únii
(28)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa predbežných poznámok a spotreby v Únii, odôvodnenia 124 až 130 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny
(29)
Jedna strana tvrdila, že predbežná analýza vývoja dovozných cien z Indie a cenového podhodnotenia vykonaná na základe priemerných cien je zavádzajúca, keďže údajne nezohľadňuje medziročné zmeny v zložení sortimentu výrobku v posudzovanom období.
(30)
V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že údaje o cenách podľa typu výrobku sú dostupné len za OP, keď od vyvážajúcich výrobcov a výrobcov v Únii sa požaduje, aby ako súčasť nimi vyplnených dotazníkov poskytli podrobný zoznam transakcií v OP. Preto sa vzhľadom na neexistenciu údajov podľa typu výrobku za ostatné roky v posudzovanom období môže vykonať zmysluplná analýza vývoja dovozných cien len na základe priemerných cien. Tiež by sa malo poznamenať, že dotyčná strana neposkytla žiadny dôkaz, ktorým by sa preukazovalo, že analýza vývoja dovozných cien je zavádzajúca. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(31)
Pokiaľ ide o podhodnotenie, pripomíname, že tak, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia, na účely stanovenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Indie pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o existujúce clo a náklady po dovoze.
(32)
Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 135 dočasného nariadenia, porovnanie cien sa vykonalo pre každý typ výrobku v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu. Preto sa tvrdenie tejto strany, pokiaľ ide o podhodnotenie, zamietlo.
(33)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu z príslušnej krajiny, odôvodnenia 131 až 135 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.3.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza uskutočnená v dočasnom nariadení týkajúca sa zníženia výroby výrobného odvetvia Únie je zavádzajúca, a tvrdila, že na zníženie objemu výroby by sa malo nazerať v súvislosti s nevyužitou kapacitou výrobného odvetvia Únie, ktorá počas posudzovaného obdobia takisto zaznamenala klesajúci trend.
(35)
Prešetrovaním sa preukázalo, že pokles vo výrobe sa časovo zhodoval s poklesom v predaji a so zvýšením zásob. Táto situácia viedla niektorých výrobcov v Únii k zatvoreniu niektorých svojich výrobných liniek, čo je vysvetlením zníženia využitia kapacity. Tvrdenie tejto strany sa preto zamietlo.
(36)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity, odôvodnenia 137 a 138 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.2. Objem predaja a podiel na trhu
(37)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa vývoja objemu predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podielu na trhu, odôvodnenie 139 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
5.3.3. Rast
(38)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa rastu, odôvodnenie 140 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
5.3.4. Zamestnanosť
(39)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa zamestnanosti, odôvodnenia 141 a 142 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.5. Priemerné jednotkové ceny v Únii
(40)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa priemerných jednotkových cien v Únii, odôvodnenia 143 a 144 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.6. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(41)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa ziskovosti, peňažného toku, investícií, návratnosti investícií a schopnosti získavať kapitál, odôvodnenia 145 až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.7. Zásoby
(42)
Jedna strana požiadala Komisiu, aby v súvislosti s vývojom stavu zásob v posudzovanom období poskytla reálne údaje namiesto indexovaných údajov, keďže tvrdila, že indexácia neumožňuje, aby predložila užitočné pripomienky alebo posúdila stav zásob ako percentuálny podiel predaja výrobného odvetvia Únie.
(43)
Z dôvodov ochrany dôverných údajov, ako je vysvetlené v odôvodnení 127 dočasného nariadenia, museli byť určité mikroukazovatele vrátane zásob indexované. V každom prípade indexácia konečného stavu zásob výrobného odvetvia Únie v tabuľke 10 dočasného nariadenia umožňuje primerané porozumenie vývoju zásob počas posudzovaného obdobia. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(44)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa zásob, odôvodnenie 149 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
5.3.8. Rozsah subvenčného rozpätia
(45)
Pripomíname, že v prípade najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, ktorý predstavoval 87 % indického vývozu do Únie v OP, nebolo subvencovanie zistené. Subvencovaný dovoz teda predstavoval 13 % celkového objemu príslušného výrobku vyvážaného z Indie do Únie. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie možno považovať za zanedbateľný.
5.3.9. Záver o ujme
(46)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia nepriaznivý trend. Preto záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodneniach 151 až 153 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(47)
V súlade s článkom 8 ods. 5 a 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či subvencovaný dovoz s pôvodom v Indii spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.
(48)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 18 až 21, zistilo sa, že subvenčné rozpätie najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, predstavujúce 87 % celkového indického vývozu do Únie v OP, bolo na úrovni de minimis. Z toho vyplýva, že iba 13 % indického vývozu príslušného výrobku do Únie počas OP bolo subvencovaných. Tento subvencovaný dovoz mal v OP podiel na trhu na úrovni 2 %.
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(49)
Prešetrovaním sa preukázalo, že spotreba v Únii vzrástla v posudzovanom období o 9 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 14 % a podiel na trhu o 21 %.
(50)
Pokiaľ ide o ceny, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie na trhu Únie podhodnotené. Aj tak však boli asi o 12 % vyššie ako ceny indickej spoločnosti, v prípade ktorej nebolo subvencovanie zistené.
(51)
Na základe týchto skutočností sa usudzuje, že obmedzený objem subvencovaného dovozu z Indie, ktorého ceny boli vyššie ako ceny nesubvencovaného dovozu, mohol zohrávať iba veľmi malú, prípadne žiadnu úlohu pri zhoršení ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3. Vplyv ďalších faktorov
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie sa v posudzovanom období prudko zvýšil o 65 %, čím sa zvýšil jeho podiel na trhu z 12,1 % na 18,3 %. Ako už však bolo vysvetlené, nesubvencovaný dovoz v OP predstavoval 87 % celkového indického objemu vývozu, pričom mu v OP zodpovedal podiel na trhu vo výške 15 %, keď v porovnaní s ním bol v rovnakom období podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu vo výške 2 %.
(53)
Ceny dovozu z Indie sa v posudzovanom období celkovo znížili o 9 % a boli vždy nižšie ako dovozné ceny iných štátov sveta a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Je však vhodné všimnúť si, ako je vysvetlené v odôvodnení 50, že sa zistilo, že priemerné ceny nesubvencovaného dovozu boli podhodnotené v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie oveľa viac ako ceny subvencovaného dovozu.
6.3.2. Dovoz z iných tretích krajín
(54)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dovozu z iných tretích krajín, odôvodnenia 161 až 165 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.3.3. Hospodárska kríza
(55)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu hospodárskej krízy na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, odôvodnenia 166 až 169 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.3.4. Vývozná výkonnosť subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky
(56)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky, odôvodnenie 170 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6.4. Záver o príčinnej súvislosti
(57)
Uvedená analýza preukázala, že počas posudzovaného obdobia došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dovozu za nízke ceny s pôvodom v Indii, ako aj jeho podielu na trhu. Zároveň sa zistilo, že tento dovoz bol sústavne podhodnotený v porovnaní s cenami účtovanými výrobným odvetvím Únie na trhu Únie.
(58)
Vzhľadom na zistenie, že vývoz uskutočnený najväčším indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorý v OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nebol subvencovaný, sa však usúdilo, že príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom, ktorý tvoril iba 13 % celkového množstva vyvezeného z Indie, a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemožno dostatočne preukázať. Skutočne nemožno tvrdiť, že by subvencovaný indický vývoz vzhľadom na jeho obmedzený objem a veľmi malý podiel na trhu (2 %), ako aj na skutočnosť, že ceny tohto vývozu boli v priemere o 12 % vyššie ako ceny nesubvencovaného dovozu, spôsoboval ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(59)
Z analýzy ďalších známych faktorov, ktoré prípadne mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, vrátane nesubvencovaného dovozu, dovozu z iných tretích krajín, hospodárskej krízy a vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky vyplýva, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je výsledkom vplyvu nesubvencovaného dovozu z Indie, ktorý v OP predstavoval 87 % celkového indického vývozu do Únie a ktorý sa uskutočnil za významne nižšie ceny, ako boli ceny subvencovaného dovozu.
7. UKONČENIE ANTISUBVENČNÉHO KONANIA
(60)
Keďže neexistuje reálna príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, usúdilo sa, že vyrovnávacie opatrenia nie sú viac potrebné, a preto by sa súčasné antisubvenčné konanie malo ukončiť v súlade s článkom 14 ods. 2 základného nariadenia.
(61)
Navrhovateľ a všetky ostatné zainteresované strany boli náležite informované a dostali možnosť predložiť pripomienky. Doručené pripomienky nezmenili nič na závere, že by sa súčasné antisubvenčné konanie malo ukončiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, s pôvodom v Indii sa týmto ukončuje.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla podľa nariadenia (EÚ) č. 115/2012 na dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 23. mája 2012