PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 917/2011
z 12. septembra 2011,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 258/2011 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“).
(2)
Korigendum (3) bolo uverejnené 31. mája 2011 s cieľom opraviť určité typografické chyby, najmä názvy určitých čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktoré boli uvedené s pravopisnými chybami v prílohe I k dočasnému nariadeniu.
(3)
Po overení určitých tvrdení, ktoré boli doručené po uverejnení korigenda a v prípade ktorých sa zistilo, že sú oprávnené, sa zaznamenalo, že určité názvy obsahovali pravopisné chyby. Správne názvy všetkých spoločností podliehajúcich váženému priemernému clu sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
(4)
Je potrebné pripomenúť, že konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podalo Európske združenie výrobcov keramických obkladačiek (CET) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 30 % celkovej výroby keramických obkladačiek v Únii. Ako je uvedené v odôvodnení 24 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Pokiaľ ide o trendy dôležité pre posúdenie ujmy, Komisia analyzovala údaje vzťahujúce sa na obdobie od 1. januára 2007 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(5)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, mali možnosť byť vypočuté a vypočutia s úradníkom pre vypočutie sa konali na žiadosť dvoch zainteresovaných strán.
(6)
Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.
(7)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Číne a konečný výber súm zabezpečených z dočasného cla. Takisto sa im poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.
(8)
Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
3. Strany, ktorých sa konanie týka
3.1. Výber vzorky čínskych vyvážajúcich výrobcov
(9)
Pri výbere vzorky vyvážajúcich výrobcov bola do vzorky zaradená žiadajúca „skupina“ spoločností vzhľadom na to, že spoločný objem vývozu dvoch výrobcov zaradených do údajnej skupiny spôsobil, že z hľadiska objemu spolu tvorili tretieho najväčšieho vývozcu na trh Únie. Tieto spoločnosti potvrdili vzťah na základe článku 143 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (4), v ktorom sa stanovuje, že strany sa považujú za prepojené, ak „sú právne uznanými spoločníkmi“. Prešetrovanie následne ukázalo, že tieto spoločnosti neboli prepojené v tomto zmysle a ako je uvedené v odôvodnení 35 dočasného nariadenia, títo dvaja výrobcovia boli považovaní za samostatné subjekty.
(10)
Niekoľko vyvážajúcich výrobcov predložilo podania, v ktorých tvrdili, že tieto spoločnosti mali byť vylúčené zo vzorky za poskytnutie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií. Títo výrobcovia ďalej tvrdili, že tieto dve spoločnosti zaradené do vzorky nemali byť v dôsledku toho zohľadnené pri výpočte váženého priemerného dumpingového rozpätia.
(11)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že informácie, ktoré poskytli tieto strany pred výberom vzorky, sa považovali za dostatočné na to, aby sa tieto spoločnosti považovali za prepojené, a vzhľadom na ich spoločný objem vývozného predaja na trh Únie boli zaradené do vzorky. Po overovacích návštevách priamo v priestoroch týchto dvoch spoločností sa podrobne preskúmala otázka ich vzťahu. Informácie, ktoré poskytli spoločnosti na podporu svojho tvrdenia, že sú prepojené, boli overené, ale považovali sa za nedostatočné, aby sa tieto spoločnosti mohli považovať za prepojené, v rozpore s názorom spoločností na túto záležitosť. V dôsledku toho sa vyvodil záver, že tieto spoločnosti sa nemôžu považovať za prepojené v zmysle článku 143 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93. Keďže tieto spoločnosti spolupracovali počas prešetrovania, aj tým, že poskytli informácie o svojom údajnom vzťahu, usudzuje sa, že neexistujú žiadne dôvody na ich vylúčenie zo vzorky. Na základe uvedených skutočností sa tvrdenie zamieta.
(12)
Okrem toho aj za predpokladu, že by výber iných spoločností do vzorky počas prešetrovania viedol k pokrytiu značne väčšieho objemu vývozu na trh Únie počas OP, bolo by ťažké preskúmať v lehote, ktorá bola k dispozícii, akékoľvek novo vybrané spoločnosti. Preto napriek tomu, že sa ukázalo, že tieto spoločnosti nie sú prepojené, vzorka je naďalej v súlade s kritériami stanovenými v základnom nariadení. Nakoniec je potrebné zdôrazniť, že neexistovali žiadne dôkazy o tom, že spoločnosti zámerne tvrdili, že sú prepojené, aby boli zahrnuté do vzorky.
(13)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 5 a 6 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(14)
Po uložení dočasných opatrení jedna strana tvrdila, že žiadny z výrobcov z Únie podporujúci podnet nepredložil pripomienky k výberu vzorky, a preto by sa mali považovať za výrobcov nespolupracujúcich počas konania. Táto strana trvala na tomto tvrdení po konečnom zverejnení.
(15)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že neexistencia odpovedí na výber vzorky by znamenala, že výrobcovia z Únie podporujúci podnet nespolupracovali, je potrebné pripomenúť, že CET bolo právnym zástupcom všetkých sťažujúcich sa spoločností. Ako sa vyžadovalo, CET takisto poskytlo v mene navrhovateľov doplňujúce informácie týkajúce sa údajov za OP. Ako je podrobne uvedené v oznámení o začatí prešetrovania, informácie týkajúce sa výberu vzorky sa vyžadujú iba od spoločností, ktoré ešte neposkytli všetky potrebné informácie. Z toho vyplýva, že sťažujúci sa výrobcovia úplne spolupracovali, keďže poskytli všetky potrebné informácie v štádiu podania podnetu a keďže nevyhnutné aktualizácie údajov za OP poskytol počas prešetrovania v ich mene ich právny zástupca.
(16)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že rozdelenie výrobného odvetvia Únie na rôzne segmenty a geografické pokrytie vzorky znamenajú, že vzorka nie je štatisticky platná. Z tohto hľadiska je potrebné pripomenúť, že odvetvie výroby keramických obkladačiek v Únii je veľmi rozdrobené a zahrnuje viac ako 500 výrobcov. Zistilo sa aj to, že výrobné odvetvie bolo zastúpené vo všetkých troch výrobných segmentoch, t. j. vo veľkých, stredných a malých spoločnostiach. S cieľom zabezpečiť, aby pri analýze ujmy nedominovali výsledky veľkých spoločností, ale aby sa dostatočne zohľadnila situácia malých spoločností, na ktoré spolu pripadá najväčší podiel výroby v Únii, sa usúdilo, že vo vzorke by mali byť zastúpené všetky segmenty t. j. malé, stredné aj veľké spoločnosti. V rámci každého zo segmentov boli vybrané najväčšie spoločnosti, za predpokladu, že sa mohla zabezpečiť geografická reprezentatívnosť.
(17)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nepreukázala, že vzorka zostala po vylúčení poľského výrobcu reprezentatívnou, a že bola v každom prípade nedostatočne reprezentatívna v zmysle objemu predaja na trhu Únie.
(18)
Je pravda, že jeden poľský výrobca sa rozhodol ukončiť spoluprácu, a preto musel byť vylúčený zo vzorky. Na to, aby vzorka bola reprezentatívnou, však nie je nutné, aby odrážala presné geografické rozloženie a váhu vyrábajúcich členských štátov. Vzhľadom na to, že geografické rozloženie je iba jedným zo zohľadňovaných faktorov na zabezpečenie reprezentatívnosti, takýto prístup by nebol administratívne možný. Je skôr postačujúce, že vzorka v značnej miere odráža podiely hlavných príslušných vyrábajúcich krajín. Pri posudzovaní na základe tohto kritéria sa zistilo, že vylúčenie poľskej spoločnosti nemalo vplyv na celkovú reprezentatívnosť vzorky. Na základe tejto skutočnosti sa potvrdzuje, že vzorka výrobcov z Únie bola dostatočne reprezentatívna v zmysle článku 17 základného nariadenia.
(19)
Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa reprezentatívnosti vzorky, je potrebné pripomenúť, že vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené, nemožno predísť tomu, aby spoločnosti vo vzorke tvorili pomerne malú časť celkovej výroby Únie. V každom prípade sa v článku 17 základného nariadenia uvádza, že prešetrovania sa môžu obmedziť na vzorky, ktoré sú buď štatisticky platné alebo ktoré predstavujú najväčší reprezentatívny objem výroby, predaja alebo vývozu, ktorý sa dá primerane preskúmať, ale bez uvedenia akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pokiaľ ide o úroveň takéhoto reprezentatívneho objemu. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa potvrdzuje, že vybraná vzorka bola reprezentatívna v zmysle článku 17 základného nariadenia.
(20)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nezaradila do vzorky výrobcov z Únie, ktorí ponúkajú nízke predajné ceny a ktorí majú sídlo v krajinách, medzi ktoré patrí Poľsko a Česká republika; preto by takto získaná vzorka nebola reprezentatívnou vzorkou priemerných predajných cien výrobcov z Únie.
(21)
V reakcii na uvedené tvrdenie Komisia zistila, že priemerné predajné ceny vzorky výrobného odvetvia Únie boli v tom istom rozmedzí ako priemerné predajné ceny vo verejne dostupných štatistikách. V každom prípade a ako je vysvetlené v odôvodnení 125, prešetrovanie ukázalo, že aj keby sa zohľadnili verejne dostupné ceny za tieto krajiny, konečné zistenia by sa významne nezmenili.
(22)
Niekoľko strán predložilo pripomienky k metodike použitej na výber vzorky výrobného odvetvia Únie v porovnaní s výberom vzorky čínskych vývozcov, ktorá bola založená výlučne na objeme vývozu.
(23)
Pokiaľ ide o rôzne metodiky použité na výber vzorky výrobcov z Únie na jednej strane a čínskych vyvážajúcich výrobcov na strane druhej, je potrebné uviesť, že tieto metodiky boli použité v súlade s cieľmi výberu vzorky. Pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, Komisia musela posúdiť situáciu celého výrobného odvetvia, a preto sa vybrali kritériá, ktoré by zabezpečili najreprezentatívnejší obraz o celom sektore. Pokiaľ ide o čínskych vývozcov, považovalo sa za primerané vybrať vzorku na základe najväčšieho objemu vývozu príslušného výrobku, a preto boli do vzorky vybraní najväčší vývozcovia. Je potrebné tiež uviesť, že v článku 17 základného nariadenia neexistuje žiadna povinnosť, aby obe vzorky boli vybrané na základe rovnakých kritérií. Spolupracujúce strany v Číne, ako aj čínske orgány mali okrem toho v tomto prípade možnosť pred dokončením vzorky čínskych vyvážajúcich výrobcov predložiť pripomienky k navrhnutej vzorke. Boli doručené pripomienky k zloženiu vzorky, ale nie k jej reprezentatívnosti.
(24)
Po konečnom zverejnení združenie dovozcov tvrdilo, že článok 17 základného nariadenia znamená, že vzorky výrobcov z Únie a vyvážajúcich výrobcov by sa mali vytvoriť na základe rovnakých kritérií. Niekoľko čínskych strán naďalej tvrdilo, že po konečnom zverejnení došlo pri výbere príslušných vzoriek k diskriminácii, pokiaľ ide o zaobchádzanie s čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a výrobcami z Únie.
(25)
V reakcii na tvrdenie po konečnom zverejnení, že pri výbere vzoriek výrobcov z Únie a vyvážajúcich výrobcov sa mali uplatňovať rovnaké kritériá z dôvodov uvedených v odôvodnení 23, sa usudzuje, že tieto vzorky sa môžu vytvoriť na základe rôznych kritérií. Za týchto okolností sa toto tvrdenie zamieta.
(26)
Vzhľadom na to, že neboli doručené žiadne pripomienky k reprezentatívnosti vzorky, ako je uvedené v odôvodnení 23, tieto strany tvrdili, že v čase výberu vzoriek čínske strany neboli informované o tom, že na výber vzoriek boli použité rôzne kritériá výberu, a preto nemohli k tejto skutočnosti predložiť pripomienky.
(27)
Vzhľadom na to, že čínske strany neboli informované o tom, že pri výbere vzoriek sa použili rôzne kritériá, je štandardným postupom, v súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia, prekonzultovať so stranami zloženie navrhovaných vzoriek, pokiaľ ide o ich vlastnú kategóriu, napríklad s vyvážajúcimi výrobcami sa bude konzultovať iba o navrhnutej vzorke vyvážajúcich výrobcov. Za týchto okolností sa nezohľadňuje tvrdenie týchto strán, že nemali možnosť predložiť pripomienky k rôznym kritériám výberu pre rôzne vzorky v čase výberu vzorky.
(28)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tým, že Komisia pri výbere vzorky zohľadnila rôzne segmenty, porušila článok 4 ods. 1 základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že analýza by sa mala uskutočniť vo vzťahu k výrobnému odvetviu Únie ako celku a nie k určitým skupinám alebo typom spoločností.
(29)
Tvrdenie, že rozdelenie vzorky na tri segmenty je porušením článku 4 ods. 1 základného nariadenia, sa nemôže potvrdiť. Ako možno vyvodiť z odôvodnenia 23, vybraná vzorka predstavovala celé výrobné odvetvie Únie a nie iba osobitnú skupinu spoločností, ako tvrdila príslušná strana. Okrem toho článok 17 ods. 1 základného nariadenia osobitne umožňuje vybrať vzorku na stanovenie ujmy. Toto tvrdenie bolo preto nepodložené a zamietnuté.
(30)
Po konečnom zverejnení tá istá zainteresovaná strana spochybnila skutočnosť, že pri výbere vzorky bolo zohľadnené geografické rozloženie, pričom tvrdila, že Únia je jediným trhom a že článok 17 ods. 1 základného nariadenia iba umožňuje, aby vzorka bola vybraná na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu.
(31)
Pokiaľ ide o tvrdenie o použití kritériá geografického rozloženia, je potrebné uviesť, že je to rozdrobené výrobné odvetvie a na posúdenie reprezentatívnosti vybraných spoločností sa používa geografické rozloženie výrobcov medzi členskými štátmi s cieľom zohľadniť rôzne situácie, ktoré môžu nastať v Únii. Vzorka zahŕňa členské štáty, v ktorých sa vyrába približne 90 % výroby Únie; po vylúčení poľskej spoločnosti zostala táto úroveň vysoká približne 80 %. Metodika použitá Komisiou teda zabezpečila, že vzorka bola reprezentatívnou vzorkou výroby Únie ako celku a bola v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(32)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že do vzorky výrobcov z Únie boli vybrané iba stredné a malé podniky, ktoré mali údajne vyššie náklady a ceny, ako veľké čínske spoločnosti.
(33)
Toto tvrdenie nebolo podporené žiadnymi dôkazmi. Je potrebné uviesť, že vzorka obsahovala spoločnosti zo všetkých segmentov. Okrem veľkosti spoločnosti môžu mať na náklady vplyv aj ďalšie faktory, medzi ktoré patria náklady na suroviny, odpisy alebo využitie kapacity.
4. Práva strán
4.1. Utajenie mien navrhovateľov a spoločností podporujúcich podnet
(34)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že nedostatok informácií o totožnosti navrhovateľa neumožnil zainteresovaným stranám úplne si uplatniť práva na obhajobu. Tvrdila aj to, že vzhľadom na skutočnosť, že niektorí výrobcovia nepožiadali o utajenie svojho mena, požiadavka na anonymitu nebola odôvodnená.
(35)
Jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, že neexistovali žiadne dôvody na povolenie utajenia, pokiaľ ide o mená väčšiny sťažujúcich sa výrobcov, ako aj subjektov podporujúcich podnet. Tvrdila najmä to, že do spisu prístupného na účely preskúmania zainteresovanými stranami neboli zahrnuté žiadne dôkazy na podporu požiadaviek na zachovanie dôvernosti. Okrem toho tvrdila, že nevedomosť o totožnosti spoločností zaradených do vzorky znamenal, že ďalšie zainteresované strany nemohli predložiť pripomienky k správnosti posúdenia mikroekonomických ukazovateľov.
(36)
V reakcii na konečné zverejnenie tá istá strana vyjadrila pochybnosti o tom, či všetky prepojené spoločnosti výrobcov zaradených do vzorky predložili vyplnené dotazníky.
(37)
Je potrebné pripomenúť, že článok 19 základného nariadenia umožňuje chrániť dôverné informácie za okolností, keď by zverejnenie znamenalo významnú konkurenčnú výhodu pre konkurenta alebo by malo významne nepriaznivý vplyv na osobu poskytujúcu informácie alebo osobu, od ktorej táto osoba získala informácie. Prevažná väčšina navrhovateľov chcela, aby ich totožnosť zostala utajená a poskytla dostatočné dôkazy preukazujúce, že v skutočnosti existovala veľká možnosť odvetných opatrení, okrem iného vo forme straty predaja v prípade týchto výrobcov, ak by sa ich mená zverejnili. Útvary Komisie v dôsledku toho uznali žiadosť týchto spoločností.
(38)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že niektorí výrobcovia nepožiadali o dôverné zaobchádzanie s ich menami, je potrebné uviesť, že táto skutočnosť nemá vplyv na právo ostatných spoločností požiadať o toto zaobchádzanie, keď sa preukážu dostatočné dôvody. Tieto žiadosti sa posúdili individuálne, a preto sa toto tvrdenie zamieta.
(39)
Pokiaľ ide o to, či všetky prepojené spoločnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky predložili vyplnené dotazníky, treba pripomenúť, že skutočnosť, že prepojený výrobca z Únie neodpovedal, by nemal zabrániť Komisii, aby dospela k spoľahlivým záverom o ujme za predpokladu, že odpovede predložené v dotazníku môžu byť overené. To by sa vzťahovalo najmä na tie prípady, kde sú prepojené spoločnosti samostatnými právnymi subjektmi s oddeleným účtovníctvom.
5. Rozsah prešetrovania. Zahrnutie dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupujúca záujmy vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že dovoz príslušného výrobku z Turecka by sa mal zahrnúť do rozsahu tohto prešetrovania.
(41)
Pokiaľ ide o nezahrnutie dovozu s pôvodom v Turecku do podnetu, je potrebné uviesť, že v počiatočnej fáze neexistovali žiadne dôkazy o dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti z tejto krajiny na odôvodnenie začatia antidumpingového konania týkajúceho sa týchto dovozov. Tvrdenie, že Turecko by sa malo zahrnúť do rozsahu prešetrovania sa preto zamieta.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(42)
Po uložení dočasných opatrení jedna zainteresovaná strana uviedla, že došlo k zmene číselných znakov KN vzťahujúcich sa na príslušný výrobok uvedených v nariadení, ktorým sa ukladajú dočasné opatrenia, v porovnaní s číslenými znakmi uvedenými v oznámení o začatí prešetrovania a spýtala sa na dôvody týchto rozdielov a či znamenajú zmenu vymedzenia výrobku.
(43)
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že rozdiely medzi číselnými znakmi KN uvedenými v nariadení, ktorým sa ukladajú dočasné opatrenia, a číselnými znakmi uvedenými v oznámení o začatí prešetrovania nie sú spojené so zmenou vymedzenia výrobku ani rozsahu prešetrovania. Zmeny a doplnenia nespôsobujú zmenu príslušných druhov obkladačiek, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, ale jednoducho súvisia s potrebou zohľadniť všeobecné zmeny kombinovanej nomenklatúry stanovené nariadením Komisie (EÚ) č. 861/2010, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2011 (5).
(44)
Zainteresovaná strana požiadala, aby niektoré keramické mozaiky boli vyňaté z vymedzenia výrobku. Táto zainteresovaná strana tvrdila, že ak by sa uložili opatrenia, táto kategória výrobku by stratila konkurencieschopnosť v porovnaní s inými výrobkami, s ktorými je zameniteľná a že v tomto konkrétnom segmente v žiadnom prípade nedochádza k dumpingu.
(45)
Pokiaľ ide o toto tvrdenie, prešetrovanie preukázalo, že aj keď keramické mozaiky a ostatné typy keramických obkladačiek majú rovnaké fyzikálne a technické charakteristiky, revízia vymedzenia výrobku nie je zaručená. Čo sa týka absencie dumpingu v tomto segmente, čo nebolo podložené žiadnymi dôkazmi, analýza dumpingu a ujma musia odzrkadľovať situáciu celého príslušného výrobku. Za týchto okolností sa toto tvrdenie zamieta.
(46)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a skutočnosť, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 25 až 32 nariadenia, ktorým sa ukladajú dočasné opatrenia, sa týmto potvrdzujú.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(47)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky ani zistenia týkajúce sa trhovohospodárskeho zaobchádzania, závery uvedené v odôvodneniach 33 až 40 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)
(48)
Neboli predložené žiadne pripomienky, pokiaľ ide o rozhodnutie o udelení alebo zamietnutí IZ jednotlivým spoločnostiam.
(49)
Dvaja dovozcovia však úplne spochybnili platnosť analýzy Komisie, ktorá sa týkala IZ, pričom tvrdili, že Únia každý rok rozdeľuje dotácie na základe schémy štrukturálnych fondov.
(50)
V tejto súvislosti sa uvádza, že v článku 9 ods. 5 základného nariadenia sú uvedené podmienky, ktoré musia byť splnené v prípade využívania postavenia IZ. Údajná existencia dotácií v Únii je na účely tohto preskúmania bezvýznamná. Preto sa toto tvrdenie zamieta a zachovávajú sa závery uvedené v odôvodneniach 41 až 44 dočasného nariadenia.
3. Individuálne preskúmanie (ďalej len „IP“)
(51)
Žiadosti o IP predložilo osem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Bolo rozhodnuté o vykonaní IP v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu, Kito Group, keďže to nebolo neprimerane zaťažujúce. Táto skupina predstavovala nepochybne najväčší vývozný objem z ôsmich výrobcov žiadajúcich o IP.
(52)
Táto skupina požiadala o IZ. Po preskúmaní tejto žiadosti sa pôvodne navrhlo udeliť IZ Kito Group, keďže sa nezistili žiadne dôvody, prečo by táto skupina nemala mať IZ.
(53)
Po konečnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že článok 17 ods. 3 základného nariadenia zjavne neumožňuje obmedzený počet žiadostí o individuálne preskúmanie v prípadoch, keď bol doručený veľký počet žiadostí. Navrhovateľ tvrdil, že tento názor je podporený mnohými predchádzajúcimi antidumpingovými prešetrovaniami. V tejto súvislosti sa uvádza, že kritérium v článku 17 ods. 3 základného nariadenia na preskúmanie žiadosti o individuálne preskúmanie, je o tom, či by tieto preskúmania boli neprimerane zaťažujúce a či by zabránili dokončeniu prešetrovania v primeranom čase. V tomto prešetrovaní a ako je uvedené v odôvodnení 51, preskúmanie jednej z ôsmich žiadostí o IP nebolo neprimerane zaťažujúce. Pokiaľ ide o predchádzajúce prešetrovania, v rámci ktorých sa riešili žiadosti o IP, je potrebné uviesť, že miera zaťaženia v prípade takýchto žiadostí a potreba včasného ukončenia prešetrovania sa musia posúdiť individuálne. Z hľadiska uvedeného sa tvrdenia navrhovateľa zamietajú.
(54)
Po konečnom zverejnení boli predložené informácie a dôkazy, že Kito Group nemusela zverejniť všetky prepojené spoločnosti skupiny, čoho výsledkom je, že zistenia nemusia byť kompletné. Skupina dostala možnosť vyjadriť sa k týmto informáciám a bola informovaná, že možno bude nutné uplatniť článok 18 základného nariadenia. V odpovedi skupina potvrdila, že vo vyplnenom antidumpingovom dotazníku skutočne nezverejnila dve prepojené spoločnosti, ale tvrdila, že vzhľadom na to, že k tomu došlo omylom a bez následkov, keďže tieto spoločnosti neboli zapojené do výroby a/alebo komercializácie príslušného výrobku, nemalo by to mať na zistenia žiadny vplyv. Avšak skutočnosť, že tieto dve spoločnosti neboli zverejnené, neumožnila náležité posúdenie a overenie činností skupiny vo vzťahu k príslušnému výrobku. Za týchto okolností sa dospelo k názoru, že skupina neposkytla potrebné informácie v rámci lehoty, čo má za následok skutočnosť, že zistenia týkajúce sa tejto spoločnosti sa zakladajú na dostupných faktoch v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
4. Normálna hodnota
4.1. Výber analogickej krajiny
(55)
Dvaja dovozcovia predložili pripomienky k výberu Spojených štátov amerických (ďalej len „USA“) za analogickú krajinu, pričom tvrdili, že USA sú ako analogická krajina nevhodné vzhľadom na svoju nevýznamnú vlastnú výrobu a nedostatočnú konkurencieschopnosť na svetovom trhu. Ďalej tvrdili, že USA boli vybrané neprimeraným spôsobom, tvrdiac, že nedostatok alternatívnych analogických krajín bol spôsobený neprimeraným tlakom zo strany združenia výrobcov z Únie na výrobcov z iných možných analogických krajín s cieľom odradiť ich od možnej spolupráce. Títo dvaja dovozcovia tvrdili, že Komisia nezohľadnila informácie od niekoľkých možných spolupracujúcich krajín a že neboli zohľadnené verejne dostupné údaje od národných alebo nadnárodných združení výrobcov v tretích krajinách.
(56)
Keď začneme posledným tvrdením, je potrebné pripomenúť, že na prešetrenie úrovne dumpingu sú potrebné osobitné informácie o spoločnosti. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(57)
Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa neprimeraného tlaku zo strany združenia výrobcov z Únie s cieľom zabrániť spolupráci, je potrebné uviesť, že o tom neboli poskytnuté žiadne dôkazy. Tieto pripomienky sa preto nemohli zohľadniť.
(58)
Títo dovozcovia ďalej tvrdili, že ročný objem výroby keramických obkladačiek v USA bol približne 60 miliónov m2 za rok a nie 600 miliónov m2, ako bolo uvedené v odôvodnení 51 dočasného nariadenia. Táto skutočnosť bola overená a zistilo sa, že je správna.
(59)
Pokiaľ ide o vhodnosť USA ako analogickej krajiny z hľadiska výrazne nižšej úrovne výroby, je potrebné zdôrazniť, že trh USA je veľmi konkurenčný - existuje niekoľko miestnych výrobných spoločností a dovážané množstvo je významné. Okrem toho, ako je uvedené v odôvodnení 52 dočasného nariadenia, neexistujú žiadne dôkazy o necolných prekážkach, ktoré by boli podstatnou prekážkou hospodárskej súťaže na trhu. Za týchto okolností sa napriek nižšiemu objemu výroby nezmenil celkový záver, že USA sú vhodnou analogickou krajinou.
(60)
Dvaja dovozcovia tvrdili, že jednotkové predajné ceny obkladačiek vyrobených v USA na domácom trhu USA boli oveľa vyššie, ako na trhu Únie a v porovnaní s vývoznými cenami spôsobujú existenciu dumpingových praktík. Toto tvrdenie sa na účely tohto konania považovalo za bezvýznamné, pretože akékoľvek takéto tvrdenia, za predpokladu, že by o nich existovali dôkazy prima facie, by sa mohli dôkladne preskúmať iba v rámci samostatného antidumpingového konania týkajúceho sa USA. Preto toto tvrdenie nebolo zohľadnené.
(61)
Títo dovozcovia ďalej tvrdili, že spolupracujúci výrobca z USA bol vlastnený výrobcami z Únie alebo spojený s nimi, a teda prešetrovanie bolo narušené, keďže získané údaje neboli nezávislé.
(62)
Je potrebné pripomenúť, že údaje, ktoré predložil spolupracujúci výrobca z USA, boli overené na mieste. Preto sa toto tvrdenie považovalo za bezvýznamné a nebolo zohľadnené.
(63)
Títo dovozcovia ďalej tvrdili, že objemy vývozu z USA boli obmedzené. Toto tvrdenie sa pre výber analogickej krajiny považovalo za bezvýznamné, pretože údaje analogickej krajiny sa použili na stanovenie normálnej hodnoty a nie na stanovenie vývozných cien. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(64)
A nakoniec tí istí dovozcovia tvrdili, že zachovanie dôvernosti, pokiaľ ide o totožnosť, objem, hodnotu a kvalitu produkcie spolupracujúceho výrobcu z analogickej krajiny, nebolo odôvodnené. Je potrebné pripomenúť, že spolupracujúci výrobca z analogickej krajiny požiadal o zachovanie dôvernosti zo strachu z obchodných odvetných opatrení a táto žiadosť bola považovaná za odôvodnenú. Okrem toho nemožno vylúčiť, že by poskytnutie akýchkoľvek údajov, ktoré požadujú dovozcovia, aj keď v rozpätiach, mohlo viesť k identifikácii výrobcu z analogickej krajiny. Preto sa tvrdenie týchto dovozcov nezohľadnilo.
(65)
Po konečnom zverejnení uvedení dvaja dovozcovia zopakovali niekoľko zo svojich už uvedených tvrdení, ale bez toho, aby poskytli akékoľvek ďalšie podložené dôkazy. Za týchto okolností zostávajú ich tvrdenia zamietnuté.
(66)
Títo dvaja dovozcovia okrem toho takisto tvrdili, že spolupracujúci výrobca z USA je údajne kontrolovaný výrobcom z Únie, teda výber tejto spoločnosti z USA ako vhodného výrobcu z analogickej krajiny je chybný. Tvrdili najmä to, že spoločnosť z USA nie je ekonomicky nezávislou a tak nemôže poslúžiť ako kritérium pre dumping. Ako odôvodnenie tohto tvrdenia dovozcovia uvádzajú článok 2 ods. 1 tretí a štvrtý odsek základného nariadenia. V odpovedi na toto tvrdenie je potrebné predovšetkým uviesť, že ako je uvedené v odôvodnení 23 dočasného nariadenia a v odôvodnení 69 ďalej v texte, spolupracujúci výrobca z USA požiadal o zachovanie anonymity a táto žiadosť bola schválená. Za týchto okolností nemožno potvrdiť ani poprieť, či existuje vzťah medzi spoločnosťou z USA a výrobcom z Únie. Je však potrebné uviesť, že uvedené ustanovenia základného nariadenia sa týkajú toho, ako zaobchádzať s predajnými cenami prešetrovanej spoločnosti, keď predáva prepojenej strane. Tieto ustanovenia sa netýkajú záležitosti možného vzťahu medzi výrobcov z analogickej krajiny a výrobcom z Únie. Za týchto okolností sa toto tvrdenie zamieta.
(67)
Po konečnom zverejnení združenie dovozcov uviedlo niekoľko tvrdení. Po prvé, tvrdili, že údajne nízky objem predaja výrobcov z USA na ich domácom trhu v porovnaní s čínskym vývozom do Únie spôsobil, že USA neboli vhodným trhom analogickej krajiny. Z tohto hľadiska, pri preskúmaní možných analogických krajín, je úroveň hospodárskej súťaže v týchto krajinách okrem iného jedným zo skúmaných prvkov. Aby sa krajina považovala za vhodnú analogickú krajinu nie je podmienené tým, aby úrovne domáceho predaja domáceho výrobného odvetvia a dovozu z krajiny, ktorej sa týka prešetrovanie, boli rovnaké. Pokiaľ ide o tieto tvrdenia, v prípade tohto prešetrovania, a ako je uvedené v odôvodnení 59, sa zistilo, že trh USA je dostatočne konkurenčným, aby bol vhodnou voľbou. Za týchto okolností sa toto tvrdenie zamieta.
(68)
Združenie dovozcov tiež tvrdilo, že sa nedomnievajú, že skutočnosť, že dovoz na trh USA je významný, bola významnou pre výber USA za analogickú krajinu. Pokiaľ ide o toto tvrdenie, je potrebné uviesť, že úroveň dovozu je v skutočnosti jedným z dôležitých preskúmaných faktorov pri výbere vhodnej analogickej krajiny. Spojenie domácej výroby a veľkých objemov dovozu prispieva ku konkurenčnému trhu, ako je uvedené v odôvodnení 59. Za týchto okolností sa toto tvrdenia zamieta.
(69)
Združenie dovozcov sa takisto spýtalo, aké dôkazy poskytol spolupracujúci výrobca z analogickej krajiny, aby preukázal riziko obchodných odvetných opatrení, ako je uvedené v odôvodnení 64. V tejto súvislosti spoločnosť z USA uviedla, že na trhu USA existuje mnoho čínskych vyvážajúcich výrobcov keramických obkladačiek, s ktorými spoločnosť z USA súťaží o priazeň rovnakých zákazníkov. Za týchto okolností spoločnosť z USA uviedla, že mala strach z obchodných odvetných opatrení, ak by sa jej totožnosť zverejnila. Pokiaľ ide o dôkazy poskytnuté na preukázanie rizika odvetných opatrení, je potrebné uviesť, že možné riziko vyplývajúce zo skutočnosti, že spoločnosť z USA, ako aj čínski vyvážajúci výrobcovia pôsobiaci na trhu USA sa uchádzajú o priazeň tých istých zákazníkov, sa považovalo za pravdepodobné. Za týchto okolností bola žiadosť spoločnosti o zachovanie anonymity uznaná.
(70)
Združenie tiež tvrdilo, že keďže priemerná domáca predajná cena keramických obkladačiek vyrobených v USA na trhu USA bola údajne niekoľkokrát vyššia ako cena dovozu z Číny do Únie, výrobok z USA nie je „podobným výrobkom“ ako dovezený výrobok z Číny. Z tohto hľadiska skutočnosť, že tieto dve ceny sa líšia, nie je dôvodom domnievať sa, že výrobok z USA nie je podobným výrobkom ako príslušný výrobok. Ako je uvedené v odôvodnení 32 dočasného nariadenia, zistilo sa, že príslušný výrobok a okrem iného výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v USA má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaký základný účel použitia. Za týchto okolností sa tieto výrobky považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. Tvrdenie združenia sa preto zamieta.
(71)
A nakoniec združenie položilo otázku, prečo sa Únia nepovažovala za vhodnú analogickú krajinu, keď neexistovala spolupráca zo strany iných tretích krajín než USA. Z tohto hľadiska, vzhľadom na skutočnosť, že sa USA považovali za vhodnú analogickú krajinu, ako je uvedené v odôvodnení 59, nevznikla potreba preskúmať iné možné vhodné trhy. Preto sa tvrdenie združenia zamieta.
(72)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, potvrdzuje sa, že výber USA za analogickú krajinu bol vhodný a primeraný v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia a odôvodnenia 45 až 54 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(73)
Dvaja dovozcovia tvrdili, že bez informácií o produkcii výrobcu z USA z hľadiska objemu nemohli zainteresované strany overiť, či by v dôsledku úspor z rozsahu mohol existovať značný rozdiel v nákladoch na výrobu výrobcu z USA v porovnaní s čínskymi výrobcami zaradenými do vzorky, ktorí vyrobili každoročne viac ako 10 miliónov m2 keramických obkladačiek. Títo dovozcovia ďalej tvrdili, že objemy výroby výrobcu z analogickej krajiny a čínskych výrobcov neboli porovnateľné vzhľadom na nižší objem výroby výrobcu z analogickej krajiny alebo v analogickej krajine. Je potrebné pripomenúť, že objem výroby spolupracujúceho výrobcu z analogickej krajiny je dôvernou informáciou, a preto sa nemôže zverejniť. Je potrebné tiež pripomenúť, že čínske výrobné odvetvie je veľmi rozdrobené a väčšinou zložené z MSP. Tieto tvrdenia sa preto považovali za neopodstatnené.
(74)
Títo dovozcovia uviedli, že keďže článok 2 ods. 1 druhý pododsek základného nariadenia vyžaduje, aby normálna hodnota bola založená na cenách „iných predajcov alebo výrobcov“, stanovenie normálnej hodnoty na základe údajov jedinej spoločnosti bolo chybné.
(75)
Z tohto hľadiska je potrebné pripomenúť, že toto konanie sa týka dovozu z krajiny s netrhovým hospodárstvom, v prípade ktorej sa normálna hodnota musí stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(76)
Po konečnom zverejnení združenie dovozcov uviedlo, že sa domnieva, že normálna hodnota v analogickej krajine nemohla byť založená na údajoch, ktoré poskytla jedna spoločnosť. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 75 sa však toto tvrdenie zamieta.
(77)
Nakoniec, títo dovozcovia tvrdili, že výrobku výrobcu z analogickej krajiny chýba reprezentatívnosť, pretože slúžil výlučne segmentu s vysokými cenami. Pretože bola schválená žiadosť výrobcu z analogickej krajiny o zachovanie dôvernosti, toto tvrdenie sa nepotvrdzuje ani nepopiera. V každom prípade, aj keby toto tvrdenie bolo správne, ako je vysvetlené v odôvodnení 61 dočasného nariadenia, úpravy boli vykonané v prípade, že boli opodstatnené pre vytvorenú normálnu hodnotu s cieľom zohľadniť všetky druhy obkladačiek vrátane maloobchodného označovania. Preto sa toto tvrdenie nepokladalo za opodstatnené a bolo zamietnuté.
4.3. Vývozná cena
(78)
Po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že útvary Komisie nesprávne zatriedili predaj určitých druhov keramických obkladačiek do Únie v OP a že dumpingové rozpätie spoločnosti by sa malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. Z tohto hľadiska bolo počas overovacej návštevy v priestoroch spoločnosti zistené, že spoločnosť nesprávne zaradila určité keramické obkladačky a táto spoločnosť bola o tom informovaná. Tieto obkladačky boli potom správne zatriedené na účely presného výpočtu dumpingu. Za týchto okolností sa tvrdenie spoločnosti zamieta.
(79)
Po konečnom zverejnení ten istý vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri výpočte dumpingového rozpätia spoločnosti neboli zohľadnené niektoré transakcie vývozného predaja do Únie v OP. V tejto súvislosti sa zistilo, že tieto transakcie neboli zohľadnené, pretože dátumy na faktúrach spadali do obdobia po skončení OP. Za týchto okolností sa toto tvrdenie spoločnosti zamieta.
(80)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývozných cien, odôvodnenie 59 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.4. Porovnanie
(81)
Boli predložené pripomienky týkajúce sa porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou.
(82)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že na výpočet jeho hodnoty CIF by sa mala zohľadniť skutočnosť, že vývozné ceny boli vytvorené prostredníctvom neprepojených obchodníkov. Toto tvrdenie sa považovalo za opodstatnené a následne boli hodnoty CIF v prípade tohto vývozcu prepočítané. Po konečnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že toto prepočítanie vývozných cien sa nemalo urobiť, pretože informácie poskytnuté neprepojenými obchodníkmi nie sú spoľahlivé vzhľadom na to, že údajne iba niektorí z obchodníkov, prostredníctvom ktorých vyvážajúci výrobca predával, poskytli informácie. V tejto súvislosti sa zistilo, že všetci neprepojení obchodníci, prostredníctvom ktorých vyvážajúci výrobca predával, poskytli informácie o cene. Za týchto okolností sa toto tvrdenie zamieta.
(83)
Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že náklady na poistenie neboli pri výpočte jeho hodnoty CIF správne zohľadnené. Zistilo sa, že toto tvrdenie bolo opodstatnené a hodnoty CIF tohto vývozcu boli zodpovedajúcim spôsobom opravené.
(84)
Jedna skupina vyvážajúcich spoločností tvrdila, že náklady na poistenie zahrnuté do ich hodnôt CIF neboli vypočítané správne. Zistilo sa, že toto tvrdenie bolo opodstatnené a hodnoty CIF boli preto prepočítané. Okrem toho sa zistilo, že v prípade jednej zo spoločností skupiny neboli pri stanovení hodnoty zo závodu zohľadnené náklady na manipuláciu. Táto chyba bola tiež opravená.
(85)
Dvaja dovozcovia tvrdili, že pri výpočte vývozných cien sa mal zohľadniť vývoj výmenného kurzu USD počas OP. Je však potrebné pripomenúť, že v súlade so štandardným postupom Komisie boli na prepočty mien počas OP použité mesačné výmenné kurzy. Vývoj výmenného kurzu počas OP bol teda skutočne zohľadnený.
(86)
Po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že keďže normálna hodnota bola založená na údajoch od jedného výrobcu v analogickej krajine a v dôsledku toho nebolo možné zverejniť presné údaje z dôvodu zachovania dôvernosti, bolo veľmi dôležité zabezpečiť, aby v prípade potreby boli urobené úpravy na zabezpečenie porovnateľnosti výrobku na účely výpočtov dumpingu. Z tohto hľadiska, ako je uvedené v odôvodnení 61 dočasného nariadenia, boli v prípade potreby urobené úpravy s cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou.
(87)
Po konečnom zverejnení dvaja dovozcovia tvrdili, že spolupracujúci výrobca z USA slúži výlučne sektoru keramických obkladačiek s vysokými cenami, zatiaľ čo čínski vyvážajúci výrobcovia slúžia segmentu s nízkymi cenami. Pokiaľ ide o zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou, títo dovozcovia tvrdili, že neboli zverejnené nevyhnutné úpravy podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia. Z tohto hľadiska je potrebné uviesť, že v odôvodnení 61 dočasného nariadenia sú vysvetlené úpravy, ktoré boli vykonané s cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie.
4.5. Dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky
(88)
Konečné dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky, pri zohľadnení všetkých uvedených pripomienok, a vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
Spoločnosť/názov skupiny
Konečné dumpingové rozpätie
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6. Dumpingové rozpätia pre všetkých ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(89)
V dôsledku zmien vo výpočte dumpingových rozpätí uvedených v odôvodnení 88 je vážené priemerné dumpingové rozpätie vzorky, ktoré je založené na dumpingových rozpätiach štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, 30,6 %. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v prípade spoločnosti Heyuan Becarry Co. Ltd., ktorej nebolo udelené THZ ani IZ, bolo dumpingové rozpätie vypočítané spôsobom opísaným v odôvodnení 88 dočasného nariadenia. V súlade s článkom 9 ods. 6 prvou vetou základného nariadenia, bolo toto dumpingové rozpätie použité na výpočet váženého priemerného dumpingového rozpätia strán vo vzorke a uplatnené na spolupracujúcich vývozcov, ktorí neboli vybraní do vzorky. Okrem toho keďže spoločnosti Heyuan Becarry Co. Ltd. nebolo udelené THZ a zistilo sa, že jej rozhodnutia týkajúce sa vývozného predaja podliehali výraznému zasahovaniu zo strany štátu, clo uplatňujúce sa na dovoz spoločnosti Heyuan Becarry Co. Ltd. by malo byť rovnaké ako clo, ktoré sa uplatňuje na dovoz spolupracujúcich vývozcov, ktorí neboli vybraní do vzorky.
(90)
Vzhľadom na spôsob výpočtu dumpingového rozpätia pre spoločnosť Heyuen Becarry Co. Ltd., ktorá, ako bolo uvedené, bola spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, ale ktorej nebolo udelené individuálne zaobchádzanie, ako je uvedené v odôvodnení 65 dočasného nariadenia, odkaz v danom odôvodnení na odôvodnenie 64 dočasného nariadenia by mal byť skôr na odôvodnenie 62.
4.7. Dumpingové rozpätie pre spoločnosť žiadajúcu o individuálne preskúmanie
(91)
V prípade spoločnosti uvedenej v odôvodnení 51 až 54, ktorá bola individuálne preskúmaná, sa z dôvodu uplatňovania článku 18 základného nariadenia bude uplatňovať dumpingové rozpätie pre celú krajinu.
4.8. Dumpingové rozpätia pre všetkých ostatných nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(92)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky k výpočtu dumpingového rozpätia pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov, odôvodnenia 66 až 67 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(93)
Vzhľadom na pripomienky vyjadrené v odôvodneniach 81 až 85 je dumpingové rozpätie pre celú krajinu stanovené na 69,7 %.
4.9. Podania týkajúce sa zoznamu spolupracujúcich vývozcov
(94)
Bolo doručených niekoľko tvrdení, že 13 z vyvážajúcich výrobcov využívajúcich vážené priemerné dočasné clo podľa dočasného nariadenia, uvedených v prílohe k dočasnému nariadeniu, boli len obchodníci a nie výrobcovia a v dôsledku toho nemali byť zaradení do prílohy.
(95)
Po ďalšom preskúmaní sa zistilo, že tieto tvrdenia boli správne v prípade piatich spoločností. Tieto spoločnosti boli informované o zámere, že budú vylúčené z príslušnej prílohy a mali možnosť predložiť pripomienky. Tri z týchto spoločností nepredložili ďalšie pripomienky, zatiaľ čo dve spoločnosti uviedli ďalšie tvrdenia k tejto veci. Tieto ďalšie tvrdenia neobsahovali dostatočné dôkazy preukazujúce, že tieto spoločnosti boli v skutočnosti vyvážajúcimi výrobcami príslušného výrobku, a preto boli zamietnuté. Týchto päť spoločnosti bolo preto vylúčených zo zoznamu spoločností, ktoré využívajú vážené priemerné konečné clo.
4.10. Udalosti po OP
(96)
Od zverejnenia dočasných zistení bol vzťah medzi skupinou dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov údajne prerušený v dôsledku zmien v štruktúre akcionárov. V dôsledku toho jedna z týchto spoločností požiadala o individuálne clo nezávislé od cla druhej spoločnosti.
(97)
Z poskytnutých informácií vyplýva, že spojenia medzi týmito dvoma spoločnosťami boli po OP prerušené. Vplyv tohto údajného rozdelenia štruktúry skupiny, ako aj žiadosť jednej zo spoločností o stanovenie individuálnej colnej sadzby by bolo potrebné podrobne preskúmať. Z tohto hľadiska, ak by jedna alebo obidve z týchto spoločností požiadali o preskúmanie svojej situácie po tomto údajnom rozdelení, môže sa to urobiť vo vhodnom čase v súlade so základným nariadením. Za týchto okolností sa žiadosť spoločnosti o individuálne clo stanovené v tomto prešetrovaní zamieta.
(98)
Po konečnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že jeden z prepojených vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 97 mal mať samostatné clo vypočítané pre neho z dôvodu, že neexistovali žiadne dôkazy, že jeho dumping je na vyššej úrovni ako dumping ostatných vyvážajúcich výrobcov. V tohto hľadiska je potrebné uviesť, že v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú prepojení počas OP, nevypočítanie jedného váženého priemerného dumpingového rozpätia a cla pre nich by ponechalo priestor pre obchádzanie cla vyvážajúcim výrobcom, ktorý podlieha vyššiemu clu. Pokiaľ ide o týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov, v tomto prešetrovaní sa zistilo, že počas OP boli prepojení a že neexistujú žiadne dôvody na stanovenie rôznych ciel pre každého z nich. Ako je uvedené v odôvodnení 97, ak by jedna alebo obidve z týchto spoločností požiadali o preskúmanie svojej situácie po svojom údajnom rozdelení, mohlo by sa to považovať za to, že je to v súlade so základným nariadením. Za týchto okolností sa tvrdenie navrhovateľa zamieta.
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(99)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani nové zistenia týkajúce sa výroby Únie a výrobného odvetvia Únie, závery v odôvodneniach 68 až 70 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
1.1. Spotreba v Únii
(100)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani zistenia týkajúce sa spotreby v Únii, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 71 a 72 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzujú.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zo zainteresovaných strán spochybnila analýzu dovozu, pričom tvrdila, že v podnete aj v dočasnom nariadení chýbali údaje týkajúce sa objemu dovozu, tvrdiac, že veľkosť v m2 je veľkosťou plochy a nie objemu.
(102)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoducho poukazuje na normálne výkyvy v obchode, a preto nemohol poukazovať na správanie čínskych vývozcov, pokiaľ ide o dumping.
(103)
Po konečnom zverejnení jedna strana spochybnila spoľahlivosť štatistík Eurostatu, pričom tvrdila, že skutočné čínske dovozné ceny sú vyššie, a preto porovnateľné s dovoznými cenami z iných tretích krajín. Okrem toho tvrdila, že táto skutočnosť by mala vplyv na zistené dumpingové rozpätia.
(104)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že jej vlastné analýzy štatistík Eurostatu, pokiaľ ide o podiel na trhu a dovoznú cenu, sa mierne líšili od analýz dočasného nariadenia a že tieto zistenia by sa mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(105)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že útvary Komisie nezohľadnili zvýšenie cien čínskeho dovozu, ku ktorému došlo po OP, v roku 2010.
(106)
Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa jednotky miery použitej na stanovenie objemu dovozu, pojem „objem“ v článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa týka skôr „množstva“ ako „kubického objemu“. V prípade každého výrobku by sa mala používať najreprezentatívnejšia jednotka miery. Pokiaľ ide o príslušný výrobok, hospodárske subjekty na svetovom trhu používajú jednotne štvorcové metre (m2). Preto sa táto jednotka považovala za najvhodnejšiu na účely tohto prešetrovania a uvedené tvrdenie bolo z tohto hľadiska zamietnuté.
(107)
Pokiaľ ide o vývoj ceny a objemu dovozu z Číny, je pravda, že odchýlky sú obmedzené, ak sa uvažuje v absolútnych číslach. Čínsky dovoz sa v posudzovanom období znížil o 3 %. Záver o objeme čínskeho dovozu sa však musí uviesť do súvislosti s celkovým znížením spotreby na trhu Únie. Skutočnosť, že čínsky dovoz sa v tomto období znížil iba o 3 %, keď sa celková spotreba znížila o 29 %, mala jednoznačne vplyv na jeho prítomnosť na trhu Únie. Udržanie dovozu na stabilnej úrovni teda umožnilo, aby čínsky dovoz získal podiel na trhu v období, keď iné hospodárske subjekty trpeli stratami.
(108)
Pokiaľ ide o vývoj čínskych cien, priemerné dovozné ceny uvedené v odôvodnení 73 dočasného nariadenia boli založené na štatistikách Eurostatu. Položili sa otázky týkajúce sa presnosti priemerných dovozných cien do určitých členských štátov, ale neboli potvrdené žiadne zmeny oficiálnych štatistík. V každom prípade je potrebné uviesť, že údaje z Eurostatu boli použité iba na stanovenie všeobecných trendov a že aj keby sa čínske dovozné ceny mali upraviť smerom nahor, celkový obraz o ujme by zostal stále rovnaký s vysokými rozpätiami podhodnotenia a predaja pod cenu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na výpočet ujmy aj dumpingových rozpätí neboli použité údaje Eurostatu. Na stanovenie úrovne rozpätí boli použité iba overené údaje z navštívených spoločností. Preto aj keby sa zistili nezrovnalosti v štatistikách, nemalo by to žiadny vplyv na úroveň zverejnených rozpätí.
(109)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že útvary Komisie nezohľadnili údaje Eurostatu z roku 2010, toto tvrdenie sa nemôže uznať, pretože údaj za OP bol zahrnutý do prvého štvrťroka 2010. Pokiaľ ide o druhý až štvrtý štvrťrok 2010, je potrebné uviesť, že tieto údaje sa týkajú obdobia po OP, ktoré by sa nemalo zohľadniť. Okrem toho, aj keby sa tieto údaje nezohľadnili, štatistiky o dovoze svedčia o tom, že sa zvýšili aj dovozné ceny z tretích krajín, čo poukazuje na to, že to bol všeobecný trend a nie trend, ktorý sa osobitne týkal čínskeho dovozu.
3. Cenové podhodnotenie
(110)
Je potrebné pripomenúť, že v dočasnom štádiu, ako je uvedené v odôvodnení 76 dočasného nariadenia, bolo cenové podhodnotenie vymedzené ako vážené priemerné predajné ceny výrobcov z Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň ceny zo závodu, porovnané podľa typu výrobku so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Číny pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie stanovenými na základe cien CIF, s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi existujúce clo, náklady po dovoze a úroveň obchodu.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty poskytnuté stranám týkajúce sa výpočtu vývoznej ceny nezodpovedali vysvetleniu uvedenému v odôvodnení 76 dočasného nariadenia. Po overení bolo potvrdené, že v uvedenom odôvodnení sa vyskytla textová chyba. V dočasnom štádiu bola vykonaná úprava úrovne obchodu v prípade predajných cien výrobcov z Únie zo závodu pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie a vo výpočte priemernej vývoznej ceny nebola urobená žiadna úprava nákladov po dovoze. V konečnom štádiu boli ceny CIF vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny na hranici Únie upravené pri zohľadnení existujúceho cla a nákladov po dovoze (náklady v prístave Únie súvisiace s výdavkami na dovoz, prepravu a skladovanie, ktoré vznikajú pred ďalším predajom dovozcami) na základe informácií, ktoré poskytli spolupracujúci neprepojení dovozcovia.
(112)
Ďalšia strana bola toho názoru, že pri úprave nadol s cieľom zohľadniť náklady na distribúciu/marketing by ceny boli podobné cenám čínskeho dovozu. Tieto úpravy už však boli zahrnuté do predbežného výpočtu. V dôsledku toho bolo toto tvrdenie nepodložené, a preto bolo zamietnuté.
(113)
Prešetrovanie odhalilo úrovne podhodnotenia medzi 43,2 % a 55,7 %, ktoré sa mierne líšia od dočasne zistených úrovní (pozri odôvodnenie 77 dočasného nariadenia). Dôvodom tejto zmeny je výpočet novej hodnoty CIF pre vyvážajúceho výrobcu uvedeného v odôvodneniach 83 až 85 a výpočet individuálnej vývoznej ceny CIF pre vyvážajúceho výrobcu Kito Group uvedeného v odôvodnení 51.
4. Dovoz z iných tretích krajín ako z Číny
(114)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani zistenia týkajúce sa dovozu z iných tretích krajín ako z Číny, závery v odôvodneniach 78 až 80 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. Situácia výrobného odvetvia Únie
5.1. Makroekonomické ukazovatele
5.1.1. Výroba, kapacita a využitie kapacity
(115)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani zistenia týkajúce sa výroby, kapacity a využitia kapacity, závery v odôvodneniach 84 až 85 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.1.2. Objem predaja a podiel na trhu
(116)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani zistenia týkajúce sa objemu predaja a podielu na trhu, závery v odôvodneniach 86 a 87 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.1.3. Zamestnanosť a produktivita
(117)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky ani zistenia týkajúce sa zamestnanosti a produktivity, závery v odôvodneniach 88 a 89 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.1.4. Rozsah dumpingového rozpätia
(118)
Dumpingové rozpätia sú uvedené v odôvodneniach 88 až 93. Potvrdzuje sa, že všetky stanovené rozpätia sú výrazne nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu sa preto potvrdzuje, že vplyv skutočného dumpingového rozpätia sa nemôže považovať za zanedbateľný.
5.2. Mikroekonomické ukazovatele
5.2.1. Zásoby
(119)
Jedna strana napadla správnosť údajov uvedených v odôvodneniach 93 až 95 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že hodnota zásob ako percentuálny podiel výroby počas posudzovaného obdobia bola oveľa nižšia, ako bolo uvedené v tabuľke 10 toho istého nariadenia. Uvedené výpočty boli preskúmané a zistilo sa, že nesprávne boli vypočítané iba percentuálne údaje za rok 2009 a OP a že v týchto obdobiach bol percentuálny podiel zásob skutočne mierne vyšší ako predtým uvedený podiel. Správna verzia tohto výpočtu je uvedená v tabuľke 1 tohto nariadenia.
(120)
Tá istá strana tvrdila, že ak výrobné odvetvie Únie bolo nútené zvýšiť úroveň svojich zásob na šesť mesiacov výroby, ako je uvedené v odôvodnení 94 dočasného nariadenia, predstavovalo by to skôr podiel zásob 50 % z celej výroby, ako 59 % uvedených v tabuľke 10 dočasného nariadenia.
(121)
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že analýzy uvedené v odôvodneniach 93 a 94 dočasného nariadenia boli doplňujúcimi, ale nie identickými analýzami. Prvá analýza ukázala podiel zásob spoločností zaradených do vzorky meraný v štvorcových metroch v porovnaní s výrobou spoločností zaradených do vzorky, tiež vyjadrený v štvorcových metroch (61 % pre OP). Druhá analýza, tiež v prípade spoločností zaradených do vzorky, ukázala počet mesiacov výroby v zásobách vo vzťahu k dvanástim mesiacom roka (50 % pre OP).
(122)
Ďalšia analýza umožnila lepšie posúdiť vývoj počtu mesiacov výroby uloženej do zásob. V tejto súvislosti výrobcovia zaradení do vzorky skladovali v roku 2007 približne päť-mesačnú výrobu (43 %), ale tlak dumpingového dovozu ich prinútil zvýšiť zásoby počas OP na viac ako sedem mesiacov výroby (čo zodpovedá 61 % celkovej ročnej výroby). V tabuľke 1 sú uvedené objemy zásob aj vo forme počtu mesiacov počas ročnej výroby.
(123)
Tabuľka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OP
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby ako podiel výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet mesiacov uloženia v zásobách v porovnaní s ročnou výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Podiel mesiacov uloženia v zásobách (základ 12 mesiacov)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrdzuje sa preto záver, že vývoj stavu zásob poukazuje na situáciu spôsobujúcu ujmu.
5.2.2. Predajné ceny
(125)
Jedna zainteresovaná strana, ako už bolo uvedené v odôvodnení 20, spochybnila zistenia v odôvodneniach 96 až 99 dočasného nariadenia, pokiaľ ide o predajné ceny výrobného odvetvia Únie, pričom tvrdila, že Komisia do svojho stanovenia jednotkovej ceny Únie nezahrnula výrobcov z Poľska a Českej republiky, a že zistenia neboli v súlade so skutočnými verejne dostupnými údajmi.
(126)
Pokiaľ ide o toto tvrdenie, bola urobená simulácia s predajnými cenami zaznamenanými v Poľsku, ktoré tvorí približne 10 % celkovej výroby v Únii. Simulácia nebola vykonaná v prípade Českej republiky, ktorej výroba predstavuje menej ako 3 % celkovej výroby v Únii. Simulácia ukázala, že aj keď sa zohľadnia poľské ceny, konečné zistenia sa zmysluplne nezmenia. Nakoniec Komisia v súlade so svojou metodikou vypočítala predajné ceny výrobného odvetvia Únie po príslušných úpravách, aby získala ceny pre prvého nezávislého zákazníka s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť s čínskymi predajnými cenami.
(127)
Jedna zainteresovaná strana zastávala názor, že zdôvodnenie v odôvodnení 97 dočasného nariadenia, v ktorom sa vysvetľuje, že výrobné odvetvie Únie bolo nútené predávať menšie množstvo a väčší sortiment, bolo nesprávne, pretože výrobné odvetvie Únie by v takomto prípade údajne muselo stratiť oveľa viac ako 2 % podielu na trhu.
(128)
Je potrebné uviesť, že zameranie na predaj menších sérií nutne neznamená stratu väčšieho podielu na trhu. Po prvé, výrobné odvetvie Únie nebolo úplne vytlačené z trhu pre väčšie, jednotné série výrobku, napriek tomu, že tlak čínskeho dovozu s nízkymi cenami je v tomto odvetví osobitne silný. Po druhé, výrobné odvetvie Únie dokázalo udržať svoju prítomnosť na celom trhu prostredníctvom stlačenia svojich predajných cien a výroby nákladnejšieho sortimentu výrobkov, čo viedlo k zníženiu ziskovosti, ako je uvedené v odôvodnení 100 dočasného nariadenia. Preto skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nestratilo väčší podiel na trhu, je vysvetlená tým, že sa rozhodlo udržať si prítomnosť na trhu napriek cenovému tlaku zo strany Číny.
5.2.3. Ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a mzdy
(129)
Jedna strana bola toho názoru, že medzi veľkými a malými spoločnosťami sú veľké rozdiely v ziskovosti. Z tohto dôvodu tvrdila, že priemerná ziskovosť sa musela považovať za nereprezentatívnu, pretože vzorka obsahovala iba údaje od jednej veľkej spoločnosti.
(130)
Ďalšia strana tvrdila, že veľkí výrobcovia z Únie sú v dobrom finančnom stave. Tá istá strana tvrdila, že keďže ani po pridaní malých spoločností do priemerného ziskového rozpätia výrobného odvetvia Únie neexistovali žiadne straty, ako je uvedené v odôvodnení 101 a tabuľke 12 dočasného nariadenia, nebolo možné preukázať celkovú ujmu.
(131)
Je potrebné uviesť, že na zabezpečenie súladu zistení s reprezentatívnosťou výberu vzorky boli všetky ukazovatele ujmy (vrátane zisku) posúdené voči podielu každého segmentu na celkovej výrobe v Únii. Na druhej strane sa potvrdzuje reprezentatívnosť stavu väčšieho segmentu veľkej spoločnosti. Celkové ukazovatele získané z analýzy spoločností zaradených do vzorky preto predstavujú stav celého výrobného odvetvia Únie a uvedené tvrdenie sa muselo zamietnuť.
(132)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že veľké spoločnosti neutrpeli ujmu, je potrebné uviesť, že v súlade s článkom 4 ods. 1 základného nariadenia sa analýza mala urobiť vo vzťahu k výrobnému odvetviu Únie ako celku a nie vo vzťahu k určitým skupinám alebo typom spoločností. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 130, skutočnosť, že v OP nevznikli žiadne straty, sama osebe neznamená, že nedošlo k žiadnej ujme.
5.2.4. Výrobné náklady
(133)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila záver, že výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa zvýšili o 14 % v dôsledku zvýšenia zásob a zmeny sortimentu výrobkov. Podľa tejto strany by tento záver neplatil, keďže úrovne zásob, ako aj sortiment výrobkov nie sú súčasťou výrobných nákladov.
(134)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, pretože vysoké úrovne zásob predstavujú značné finančné náklady, ktoré sú zahrnuté do analýzy výrobných nákladov. Na druhej strane, opakovaná zmena sortimentu výrobkov znamená ďalšie výrobné náklady, pretože výrobca musí často upravovať výrobný proces: táto operácia môže byť nákladná, pretože spôsobuje prestoje a neoptimálne využitie strojového zariadenia.
6. Záver o ujme
(135)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila záver v odôvodnení 107 dočasného nariadenia, že zníženie spotreby malo negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie. Podľa tejto strany v dôsledku zníženia spotreby nemohlo dôjsť k žiadnej ujme, pretože celkový podiel na trhu zostal rovnaký.
(136)
Pokiaľ ide o pripomienku týkajúcu sa stability podielu výrobcov z Únie na trhu napriek znižujúcej sa spotrebe, je potrebné uviesť, že podiel na trhu nie je jediným významným ukazovateľom ujmy. Výrobcom z Únie sa podarilo udržať si podiel na trhu Únie iba na úkor ziskovosti, ktorá sa počas posudzovaného obdobia znížila. Preto nemožno vyvodiť záver, že stabilita podielu výrobcov z Únie na trhu vylučuje prítomnosť ujmy.
(137)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto potvrdzujú závery o ujme uvedené v odôvodneniach 107 až 111 dočasného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(138)
Komisii boli doručené pripomienky k dočasným zisteniam týkajúcim sa príčinnej súvislosti. Tieto pripomienky boli zopakovaním pripomienok, ktoré už boli riešené v dočasnom nariadení v odôvodneniach 128 až 132 týkajúcich sa ujmy spôsobenej vlastným zavinením. Neboli predložené žiadne ďalšie dôkazy, ktoré by zmenili dočasné závery. Preto sa zistenia uvedené v odôvodneniach 135 a 136 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
1. Vplyv dovozu z Číny
(139)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia bolo v dočasnom štádiu preskúmané, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Číne spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu.
(140)
Niektoré strany tvrdili, že zníženie výroby a predaja výrobného odvetvia Únie bolo výsledkom znižujúcej sa spotreby. Boli tiež toho názoru, že vplyv čínskeho dovozu sa musel obmedziť vzhľadom na to, že čínsky podiel na trhu sa zvýšil iba o 1,6 %, pričom nie viac ako 1 % z tohto podielu mohlo súvisieť s podielom výrobného odvetvia Únie na trhu.
(141)
V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že prešetrovanie odhalilo časovú zhodu medzi zvýšeným podielom čínskeho dovozu na trhu a znížením ziskov výrobného odvetvia Únie a zvýšením úrovní zásob. Okrem toho výrobné odvetvie Únie bolo pod tlakom nielen pre zvýšený podiel čínskych vyvážajúcich výrobcov na trhu, ale v ešte väčšej miere pre ich cenové praktiky a vysoké úrovne podhodnotenia.
(142)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 113, prešetrovanie odhalilo značné úrovne cenového podhodnotenia. Ukázalo aj to, že výrobné odvetvie Únie a dovozcovia z Únie v značnej miere predávali rovnakým zákazníkom, čo znamenalo, že výrobné odvetvie Únie priamo konkurovalo dumpingovému dovozu, pokiaľ išlo o objednávky.
(143)
To celkove svedčí o tom, že zníženie ziskovosti výrobného odvetvia Únie a zhoršenie väčšiny ukazovateľov ujmy spôsobil tlak na ceny a nie iba objem dovozu.
2. Neexistencia hospodárskej súťaže medzi obkladačkami vyrábanými v Únii a dumpingovými obkladačkami dovážanými z Číny
(144)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že dovoz keramických obkladačiek z Číny nemohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, pretože nie sú porovnateľné. V tejto súvislosti boli toho názoru, že keramické obkladačky z Číny zabezpečujú zásobovanie trhu homogénnymi výrobkami, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie vyrába na základe objednávok v malých sériách. Takisto zastávali názor, že čínske výrobné odvetvie a výrobné odvetvie Únie si nekonkurujú, pretože Číňania pôsobia v segmente lacných až stredne drahých výrobkov, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie pôsobí v segmente stredne drahých až drahých výrobkov. Ako dôkaz bola v tejto súvislosti uvedená malá strata podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.
(145)
Hoci na podporu uvedených tvrdení neboli poskytnuté vecné dôkazy, napriek tomu bolo dôkladne posúdené, či čínsky dovoz skutočne konkuroval obkladačkám vyrábaným v Únii.
(146)
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že Komisia urobila veľmi podrobné porovnania, čo jej umožnilo rozlišovať stovky rôznych druhov obkladačiek. V tomto prípade prešetrovanie ukázalo významnú úroveň zhody medzi druhmi vyrábanými výrobným odvetvím Únie a vývozcami. To jasne svedčí o tom, že výrobné odvetvie Únie a čínsky dovoz si konkurujú, pokiaľ ide o druhy výrobkov. Je tiež potrebné pripomenúť, že počas prešetrovania sa stanovilo, že výrobné odvetvie Únie a vyvážajúci výrobcovia si priamo konkurujú, keďže majú rovnakú základňu klientov.
(147)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že keramické obkladačky z Číny zásobujú trh homogénnymi výrobkami, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie vyrába na objednávku v malých sériách, je potrebné pripomenúť - pozri odôvodnenie 95 dočasného nariadenia - že práve tlak zo strany čínskeho dovozu prinútil výrobné odvetvie Únie, aby prešlo k malým sériám výrobkov s väčšou škálou farieb a veľkosti. Výrobné odvetvie Únie je stále prítomné vo všetkých segmentoch trhu a na rozdiel od toho, čo bolo uvedené, štruktúra preukazujúca, že výrobné odvetvie Únie sa muselo zamerať na osobitné druhy výrobkov sa musí chápať ako znak, že priama hospodárska súťaž existovala.
(148)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti tvrdenie, že čínsky dovoz nespôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu, pretože si nekonkurovali, sa nemôže uznať.
3. Vplyv iných faktorov
3.1. Vplyv dovozu z iných tretích krajín
(149)
Niektoré strany trvali na tom, že vplyv tureckého dovozu sa mal považovať za významný. Pokiaľ ide o ceny, jedna strana spochybnila záver, že zvýšenie tureckých cien o 19 % bolo značné.
(150)
Týmto tvrdením sa zaoberalo odôvodnenie 118 dočasného nariadenia a nezistili sa žiadne nové dôkazy, ktorými by sa zrušila platnosť záveru prijatého v dočasnom štádiu. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že zvýšenie tureckých cien o 19 % sa musí považovať za značné. Okrem toho je potrebné pripomenúť, ako bolo uvedené v odôvodnení 41, že neexistovali žiadne dôkazy o dumpingovom dovoze z tejto krajiny, ktorý by spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie, a preto sa toto tvrdenie nemôže uznať.
3.2. Vplyv zníženia spotreby
(151)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie spotreby malo vplyv najmä na Španielsko a Taliansko, kde bola ujma údajne najviac prítomná. Naopak, hlavným miestom určenia čínskeho vývozu boli severoeurópske členské štáty, v ktorých sa nezaznamenalo zníženie spotreby a v ktorých boli výrobcovia z Únie údajne menej postihnutí ujmou. Tá istá strana zastávala aj názor, že španielske výrobné odvetvie keramických obkladačiek sa v roku 2010 zotavilo, čo poukazuje na to, že neexistuje spojenie medzi čínskym vývozom a údajmi o výrobe a predaji výrobného odvetvia Únie.
(152)
Jedna strana tvrdila, že zvýšenie zásob, ktoré zaznamenalo výrobné odvetvie Únie, by sa malo pripísať zníženiu spotreby v Únii a nie čínskemu dumpingovému dovozu.
(153)
Tvrdenie, že severoeurópske členské štáty neboli postihnuté znížením spotreby a že dovoz z Číny by smeroval iba do severnej Európy, nebolo podporené žiadnymi vecnými dôkazmi. Naopak, údaje od čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky svedčia o tom, že tento predaj je rovnomerne rozdelený v celej Únii. Okrem toho Španielsko a Taliansko tvoria spoločne 28 % tohto predaja, čo je iba mierne pod úrovňou predaja do Nemecka (32 %). Na tomto základe sa tieto tvrdenia zamietli.
(154)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že zvýšenie zásob, ktoré zaznamenalo výrobné odvetvie Únie, by sa malo pripísať zníženiu spotreby v Únii, Komisia upozorňuje na zdôvodnenie uvedené v odôvodnení 108 dočasného nariadenia, t. j. že tlak čínskeho dovozu bol veľmi silný, najmä v sektore predaja veľkých sérií, a že to malo jasný vplyv na zásoby výrobcov z Únie. Rast podielu zásob počas posudzovaného obdobia nemožno vysvetliť iba ťažkosťami pri predaji výrobkov, ale aj nutnosťou mať k dispozícii mimoriadne širokú škálu výrobkov. Záver o poškodzujúcom vplyve čínskeho dovozu na zásoby sa preto potvrdzuje.
3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(155)
Niekoľko zainteresovaných strán trvalo na tom, že hospodárska kríza bola reálnym dôvodom ťažkostí, ktorým čelilo výrobné odvetvie Únie. Táto skutočnosť bola dokázaná tým, že k hlavnému zhoršeniu došlo medzi rokmi 2008 a 2009, t. j. v roku, keď zasiahla kríza, zatiaľ čo tento trend bol v nasledujúcom období menej výrazný. Bolo tiež zdôraznené, že posudzované obdobie zahŕňalo vrchol a dno cyklu, pričom vrchol sa vyznačuje prudkým nárastom v odvetví stavebníctva a dno finančnou krízou a znížením vývozu v dôsledku vytvorenia nových výrobných závodov v krajinách tretieho sveta.
(156)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana trvala na tom, že zhoršenie niekoľkých ukazovateľov ujmy bolo skôr v dôsledku hospodárskej krízy, ako dumpingového dovozu. Podľa tejto strany recesia viedla k zvýšeniu dopytu po veľkých množstvách výrobkov s nízkou cenou. V dôsledku toho sa výrobné odvetvie Únie muselo zamerať viac na výrobu veľkého množstva objednávok, čo je segment, v ktorom už Číňania pôsobia, čoho výsledkom bolo zvýšenie úrovne zásob. Okrem toho recesia údajne spôsobila infláciu v Únii, ktorá bola porovnateľne vyššia ako v Číne, čo spôsobilo zvýšenie výrobných nákladov výrobcov z Únie, ktoré malo údajne za následok, že výrobné odvetvie Únie predávalo za ceny pod úrovňou výrobných nákladov.
(157)
Ďalšia strana tvrdila, že zisk výrobného odvetvia Únie sa v poslednom štvrťroku OP výrazne zvýšil a že to svedčí o tom, že výrobné odvetvie Únie sa po hospodárskej kríze zotavilo. Táto strana žiadala, aby zisk za OP bol uvedený za štvrťrok, čo by pravdepodobne znamenalo výrazne vyššiu ziskovosť ku koncu OP.
(158)
Skutočnosť, že hospodársky pokles nemal vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie už bola potvrdená v odôvodnení 120 nariadenia, ktorým sa ukladajú dočasné opatrenia. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že na stanovenie príčinnej súvislosti príslušná právna norma stanovuje, že dumpingový dovoz musel spôsobiť výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Dumpingový dovoz však nemusel byť jedinou príčinou ujmy.
(159)
Prešetrovanie okrem toho ukázalo, že napriek hospodárskej kríze by mohol pokračovať trend zvyšujúceho sa čínskeho vývozu. Čína bola skutočne jediným aktérom na trhu, ktorý si v ťažkej hospodárskej situácii dokázal zachovať svoj podiel na trhu.
(160)
Pokiaľ ide o štrukturálnu zmenu v dopyte Únie uvedenú v odôvodnení 156, neboli predložené žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia. Naopak, je potrebné pripomenúť, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 106 dočasného nariadenia, že prešetrovanie odhalilo, že výrobné odvetvie Únie muselo zmeniť svoj sortiment výrobkov prostredníctvom dodávky väčšej škály výrobkov, pokiaľ ide o druhy, farbu a veľkosť, a muselo zvýšiť svoje zásoby, aby mohlo v krátkom čase reagovať na veľmi špecifické objednávky. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(161)
Pokiaľ ide o vplyv inflácie na výrobné náklady, usudzuje sa, že miera inflácie v Únii nebola počas posudzovaného obdobia v priemere vyššia ako v Číne a že preto sa ňou nedajú vysvetliť ťažkosti výrobcov z Únie pri predaji za udržateľné ceny. Vzhľadom na úroveň podhodnotenia nemožno okrem toho vyvodiť záver, že tlak na znižovanie čínskych dovozných cien spôsobilo výrobné odvetvie Únie. Na tomto základe sa tvrdenie, ktoré uviedla táto strana, muselo zamietnuť.
(162)
Na druhej strane, pokiaľ ide o stav výrobného odvetvia Únie, je potrebné pripomenúť, že dočasné nariadenie (odôvodnenie 126) ukázalo, že agresívne správanie čínskych vývozcov, pokiaľ ide o tvorbu cien, ovplyvnilo ziskovosť výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia už pred svetovým hospodárskym poklesom. To svedčí o tom, že aj keby nedošlo ku kríze, tlak dovozu z Číny za nízke ceny bol sám osebe dostatočný, aby dokázal spôsobiť výrobnému odvetviu Únie závažnú ujmu.
(163)
Táto skutočnosť, ak sa zohľadní spolu s dumpingovými cenami, posilňuje záver, že príčinná súvislosť medzi čínskym vývozom a ujmou výrobného odvetvia Únie nie je vyvrátená hospodárskym poklesom.
(164)
Pokiaľ ide o požiadavku, aby zisk za OP bol udávaný za štvrťrok, táto požiadavka sa v tomto prešetrovaní nepovažovala za významnú, pretože aj keby takéto výraznejšie zlepšenie zisku nastalo, muselo by sa porovnať s cieľovým ziskom 3,9 %.
3.4. Vplyv neuskutočnenia reštrukturalizácie výrobným odvetvím Únie
(165)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujma spôsobená výrobcom z Únie by sa mala pripísať tomu, že neuskutočnili reštrukturalizáciu, keďže zmenšenie trhu o 29 % bolo dosiahnuté iba so 7 % znížením kapacity a 16 % znížením zamestnanosti.
(166)
Zníženie výrobnej kapacity v tomto sektore je zložitý proces, pretože obnova kapacity v prípade prípadného zotavenia trhu je pre výrobcov mimoriadne nákladná. Zníženie zamestnanosti zaznamenané v príslušnom období bolo rádovo rovnaké ako zníženie trhu. Vývoj v oblasti zamestnanosti nemusí dokonale odrážať vývoj v oblasti produkcie, pretože nie všetky pracovné miesta sú priamo spojené so skutočnou výrobou. Na záver, skutočnosť, že zníženie kapacity a prepustenie pracovnej sily vo výrobnom odvetví nezodpovedalo presne zmenšeniu trhu, nepoukazuje na neuskutočnenie reštrukturalizácie. Na rozdiel od tvrdení a pri zohľadnení štruktúry výrobného odvetvia sa preto 7 % zníženie kapacity a 16 % zníženie zamestnanosti musí považovať za významné.
3.5. Vplyv výkonnosti výrobného odvetvia Únie na vývozné trhy
(167)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie vývozných cien výrobného odvetvia Únie nebolo spôsobené čínskym vývozom, ale vysokými cenami.
(168)
Vzhľadom na toto tvrdenie je potrebné pripomenúť, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu sa po hospodárskej kríze obnovila. Tvrdenie, že výkonnosť v oblasti vývozu by mala výrazne poškodzujúci vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie sa preto nemôže uznať.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(169)
Žiadne z tvrdení predložených zainteresovanými stranami nepreukazuje, že dosah iných faktorov ako dumpingový dovoz z Číny postačuje na vyvrátenie príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou. Závery o príčinnej súvislosti v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzujú.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(170)
Vzhľadom na pripomienky strán Komisia vykonala ďalšiu analýzu všetkých tvrdení týkajúcich sa záujmu Únie. Všetky otázky boli preskúmané a závery dočasného nariadenia boli potvrdené.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(171)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, závery uvedené v odôvodneniach 137 až 141 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Záujem dovozcov
(172)
Jedna strana tvrdila, že uloženie opatrení ohrozilo ekonomickú existenciu dovozcov, keďže by iba čiastočne dokázali preniesť ďalšie náklady spojené s clom na svojich zákazníkov.
(173)
Po konečnom zverejnení dve strany namietali proti záveru, že dovozcovia môžu ľahko prejsť od čínskych dodávateľov k iným zdrojom dodávok, najmä preto, že kvalita a ceny nie sú porovnateľné.
(174)
Pokiaľ ide o toto tvrdenie, je potrebné pripomenúť, že veľká časť dovozu nie je ovplyvnená clom, keďže je nečínskeho pôvodu. Vlastnosti výrobku, ktorý sa vyrába na celom svete v porovnateľnej kvalite, svedčia o tom, že tieto výrobky sú vzájomne zameniteľné a že napriek uvedeným tvrdeniam je k dispozícii niekoľko alternatívnych zdrojov. Dokonca aj v prípade dovozcov, ktorí sa spoliehajú na čínsky dovoz, v prípade ktorého sa v rámci prešetrovania zistilo, že je dumpingový a predáva sa za ceny, ktoré výrazne podhodnotili ceny výrobkov s pôvodom v Únii, sa pri prešetrovaní zistilo, že dovozcovia môžu k predajným cenám pridať svoje prirážky presahujúce 30 %. Táto skutočnosť spolu so skutočnosťou, že dovozcovia dosiahli zisky približne 5 % a že môžu preniesť prinajmenšom časť potenciálneho zvýšenia nákladov na svojich zákazníkov svedčia o tom, že sa dokážu vyrovnať s vplyvom opatrení.
(175)
Okrem toho a podľa záveru vyvodeného v odôvodnení 144 dočasného nariadenia by uloženie opatrení nebránilo dovozcom z Únie zvýšiť si svoje podiely dovozu výrobkov z iných nedumpingových zdrojov, ktoré majú k dispozícii v Únii a v iných tretích krajinách.
(176)
Jeden dovozca tvrdil, že v prípade určitého druhu výrobkov by čínske ceny boli v súčasnosti vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a že opatrenia by preto neumožnili v budúcnosti vyvážať tento konkrétny druh.
(177)
Toto tvrdenie nebolo podporené žiadnym dôkazom. Okrem toho tento druh výrobkov predstavoval podľa dostupných informácií iba menšiu časť trhu a významne by neovplyvnil situáciu na trhu Únie v oblasti dodávok. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
3. Záujem používateľov
(178)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vplyv na používateľov bude významný. Najmä zastávali názor, že aj minimálne zvýšenie ceny o 32,3 % zabráni zákazníkom nakúpiť kvalitné výrobky. Takisto zastávali názor, že hoci môže byť pravda, že by sa mohol obmedziť vplyv na veľké rozšírené obchody pre domácich majstrov, malé špecializované obchody by boli značne ovplyvnené.
(179)
Pokiaľ ide o vplyv na konečných používateľov, Komisia potvrdzuje dočasný záver uvedený v odôvodneniach 152 a 153 nariadena Komisie, ktorým sa ukladá dočasné clo, t. j. že vplyv ceny bude obmedzený.
(180)
Sektor stavebníctva, jeden z väčších zákazníkov výrobcov keramických obkladačiek, sa rozhodol nespolupracovať pri prešetrovaní. Po uložení dočasných opatrení Európska federácia stavebného priemyslu (European Construction Industry Federation, ďalej len „FIEC“) bola opäť vyzvaná, aby poskytla štatistické údaje preukazujúce, do akej miery, ak vôbec, by bol tento sektor ovplyvnený uložením opatrení. FIEC potvrdila, že hoci nie sú priamo k dispozícii žiadne informácie, vplyv opatrení na ich celkové podnikanie z hľadiska nákladov je veľmi nízky. Vysvetlili aj to, že nízky záujem ich členov by sa mal vnímať ako podpora návrhu Komisie.
(181)
Nakoniec, pokiaľ ide o malé špecializované obchody, Komisia nemohla získať žiadne presvedčivé údaje, ktoré by potvrdili význam a rozsah vplyvu antidumpingového opatrenia. Súčasne s tým, čo sa stane dovozcom, je potrebné mať na pamäti, že keramické obkladačky sa vyrábajú v Únii a mnohých tretích krajinách neuplatňujúcich dumping; preto možno vylúčiť vážne riziko nedostatku dodávok pre maloobchody.
4. Záujem konečných spotrebiteľov
(182)
Boli vyvinuté snahy o získanie podrobnejšieho posúdenia vplyvu zo strany spotrebiteľov. Prešetrovanie ukázalo, že vplyv bude pravdepodobne obmedzený.
(183)
Predovšetkým absolútna hodnota opatrení je vypočítaná na základe dovoznej ceny, t. j. na základe, ktorý je oveľa nižší ako konečná maloobchodná cena príslušného výrobku. Táto hodnota sa môže pred dosiahnutím konečného zákazníka znížiť v rôznych krokoch (dovozcovia, veľkoobchodníci a maloobchodníci). A dokonca aj keby dovozcovia a distribútori preniesli celé bremeno cla na zákazníkov, je potrebné pripomenúť, že existuje veľká ponuka výrobkov na trhu, ktoré nepodliehajú opatreniam a ktoré vyrábajú výrobcovia z Únie aj výrobcovia z tretích krajín.
(184)
Komisia vypočítala vplyv antidumpingového cla na ceny pre spotrebiteľov prostredníctvom posúdenia výšky cla, ktoré sa má zaplatiť, podľa skutočného dovozu z Číny, a pridelenia tejto sumy priamo zákazníkom, predpokladajúc, že dovozcovia, veľkoobchodníci a maloobchodníci prenesú všetky ďalšie náklady na konečných spotrebiteľov. Vplyv na náklady vypočítaný týmto spôsobom je výrazne nižší ako 0,5 EUR za m2. Je potrebné pripomenúť, že v dočasnom nariadení sa dospelo k záveru, že priemerná ročná spotreba spotrebiteľa je približne 2,2 m2 na osobu v Únii. Vzhľadom na nízky vplyv cla na štvorcový meter bude zvýšenie nákladov preto pravdepodobne obmedzené aj vtedy, ak by spotrebiteľ mal kúpiť značné množstvo príslušného výrobku na stavebné alebo rekonštrukčné práce.
5. Záver o záujme Únie
(185)
Možno očakávať, že vplyv uloženia opatrení pomôže výrobnému odvetviu Únie, pričom sa to pozitívne prejaví na podmienkach hospodárskej súťaže na trhu Únie a na znížení hrozby ukončenia činnosti a zníženia zamestnanosti.
(186)
Okrem toho možno očakávať, že uloženie opatrení bude mať obmedzený vplyv na používateľov/dovozcov, ktorí budú môcť získať výrobky od širokého spektra dodávateľov na trhu Únie a v iných tretích krajinách.
(187)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno vyvodiť záver, že uloženie opatrení by bolo proti záujmu Únie.
G. KONEČNÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
1.1. Zverejnenie
(188)
Dve zainteresované strany zastávali názor, že Komisia mala v dočasnom nariadení zverejniť rozpätie predaja pod cenu a jedna z nich tvrdila, že nezverejnenie tohto údaja znamenalo, že zainteresované strany nemohli posúdiť, či pravidlo nižšieho cla bolo uplatňované správne.
(189)
V reakcii na uvedené boli dočasné rozpätia takéto:
Spoločnosť
Rozpätie ujmy
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Všetci ostatní spolupracujúci výrobcovia
66,0 %
Ostatné spoločnosti
95,8 %
1.2. Rozpätie ujmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že Komisia použila na stanovenie ujmy nejednotný prístup a že svoje závery mala založiť na vážených priemerných údajoch celého výrobného odvetvia.
(191)
Vzhľadom na toto tvrdenie je potrebné uviesť, že zistenia o úrovni odstránenia ujmy sú založené na overených údajoch konkrétnych spoločností, ktoré boli považované za najspoľahlivejší základ na zohľadnenie všetkých dôležitých skutočností na účely porovnania. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(192)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú by utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z Číny.
(193)
Na účely stanovenia úrovne tohto cla sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(194)
Preto sa považovalo za vhodné vypočítať rozpätie predaja pod cenu na základe cien zistených z údajov, ktoré predložili výrobcovia z Únie a čínski vývozcovia.
(195)
Pri výpočte výšky antidumpingového cla potrebnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usudzovalo, že clo by sa malo vypočítať tak, aby výrobné odvetvie Únie mohlo pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť primeraný zisk. Usudzovalo sa, že tento primeraný zisk pred zdanením je taký, aký by dosiahlo výrobné odvetvie tohto typu za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji rovnakého výrobku v Únii. Tento zisk sa posúdil v porovnaní so ziskovosťou 3,9 %, ktorú dosiahlo výrobné odvetvie Únie v roku 2007, ako je podrobne uvedené v tabuľke 12 v dočasnom nariadení.
(196)
Stanovené rozpätia ujmy sú takéto:
Spoločnosť
Rozpätie ujmy
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Všetci ostatní spolupracujúci výrobcovia
65,0 %
Ostatné spoločnosti
82,3 %
(197)
Je potrebné uviesť, že rozpätie ujmy pre „všetkých ostatných spolupracujúcich výrobcov“ bolo stanovené bez použitia údajov od Kito Group, keďže Kito Group netvorila súčasť vzorky a aby bolo v súlade so spôsobom výpočtu dumpingového rozpätia pre „všetkých ostatných spolupracujúcich výrobcov“ (pozri článok 9 ods. 6 prvú vetu základného nariadenia). V prípade Kito Group, z dôvodu uplatňovania článku 18 základného nariadenia, ako je už uvedené v odôvodnení 54, sa bude uplatňovať zvyškové rozpätie ujmy.
(198)
Je potrebné tiež uviesť, že rozpätia predaja pod cenu sú vyššie ako dumpingové rozpätia stanovené v odôvodneniach 88 až 93, a preto by dumpingové rozpätia mali slúžiť ako základ na stanovenie úrovne cla podľa pravidla nižšieho cla.
(199)
Aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými novými vyvážajúcimi výrobcami a spolupracujúcimi spoločnosťami nezahrnutými do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, malo by sa prijať ustanovenie, podľa ktorého by sa vážené priemerné clo uložené v prípade spolupracujúcich spoločností nezahrnutých do vzorky uplatňovalo na všetkých nových výrobcov, ktorí by inak nemali nárok na preskúmanie podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia, pretože tento článok sa neuplatňuje, keď sa použil výber vzorky.
2. Colné vyhlásenie
(200)
Štatistiky príslušného výrobku sú často vyjadrené v štvorcových metroch. Neexistuje však žiadna takáto doplnková jednotka pre príslušný výrobok uvedený v kombinovanej nomenklatúre stanovenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (6). Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa do vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu zapísala nielen hmotnosť v kg alebo tonách, ale aj množstvo v štvorcových metroch.
3. Výber dočasného cla s konečnou platnosťou
(201)
Vzhľadom na veľkosť zistených dumpingových rozpätí a z hľadiska úrovne ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa s konečnou platnosťou vybrali sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla uloženého dočasným nariadením.
(202)
V prípadoch, keď sú konečné clá vyššie ako dočasné clá, sa musia s konečnou platnosťou vybrať iba sumy zabezpečené na úrovni dočasných ciel, zatiaľ čo sumy zabezpečené nad rámec konečnej výšky antidumpingových ciel by sa mali odpustiť.
4. Formy opatrení
(203)
Jedna zainteresovaná strana navrhla, aby opatrenia mali namiesto formy valorického cla formu minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). MDC však nie je vhodná pre príslušný výrobok, pretože existuje mnoho druhov výrobkov, v prípade ktorých sa ceny značne líšia, preto predstavuje značné riziko krížovej kompenzácie. Okrem toho sa očakáva, že druhy výrobkov sa budú ďalej rozvíjať z hľadiska dizajnu a konečnej úpravy a MDC by už viac neposkytovala primeraný základ pre úroveň cla. Preto sa požiadavka uložiť opatrenia vo forme MDC zamieta.
(204)
Ďalšia strana žiadala, aby opatrenia mali formu dovozných kvót. Dovozné kvóty však nie sú v súlade so základným nariadením ani s medzinárodne uznanými pravidlami. Preto sa táto žiadosť musela zamietnuť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz glazúrovaných a neglazúrovaných keramických dlaždíc a dlažbových kociek, obkladových dosiek alebo obkladačiek; glazúrovanej a neglazúrovanej keramickej mozaiky a podobných výrobkov, tiež na podložke, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99 a ktoré sú s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo
Doplnkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Spoločnosti uvedené v prílohe I
30,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
69,7 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II, colným orgánom členských štátov. Ak sa táto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 258/2011, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz keramických obkladačiek, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99 a ktoré sú s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec výšky konečného antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 3
V prípade, že ktorýkoľvek z výrobcov z Čínskej ľudovej republiky poskytne Komisii dostatočné dôkazy, že počas obdobia prešetrovania (1. apríl 2009 až 31. marec 2010) nevyviezol výrobky opísané v článku 1 ods. 1 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, že nie je prepojený s vývozcom ani výrobcom, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a že v skutočnosti vyviezol buď príslušné výrobky alebo sa neodvolateľne zmluvne zaviazal vyviezť značné množstvo do Únie po skončení obdobia prešetrovania, môže Rada na návrh Komisie a po konzultácii s poradným výborom jednoduchou väčšinou zmeniť a doplniť článok 1 ods. 2 s cieľom stanoviť pre tohto výrobcu clo uplatniteľné na spolupracujúcich výrobcov nezaradených do vzorky, t. j. 30,6 %.
Článok 4
V prípade predloženia vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu v súvislosti s výrobkami uvedenými v článku 1 sa do príslušného okienka tohto vyhlásenia zapíše počet štvorcových metrov dovezených výrobkov.
Článok 5
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. septembra 2011