PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. listopadu 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Itálií pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 7770)
(Pouze italské znění je závazné)
(2011/721/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Itálie předložila Komisi žádost o povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto.
(3)
Požadovaná odchylka se týká záměru Itálie povolit v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy v zemědělských podnicích, kde se pěstuje alespoň 70 % plodin s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím. Odchylka se podle odhadů potenciálně týká přibližně 10 313 zemědělských podniků s chovem skotu a 1 241 zemědělských podniků s chovem prasat v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto, což představuje 15,9 % celkového počtu zemědělských podniků s chovem skotu a 9,7 % celkového počtu zemědělských podniků s chovem prasat v uvedených regionech, 10,7 % využívané zemědělské půdy, 29,1 % celkového počtu hospodářských zvířat chovaných na mléko a 49,3 % celkového počtu prasat v těchto regionech. Kromě toho mohou o povolení odchylky žádat také zemědělské podniky hospodařící na orné půdě.
(4)
Právní předpisy, kterými se provádí směrnice 91/676/EHS a zavádějí akční programy pro regiony Emilia Romagna (rozhodnutí č. 1273/2011 ze dne 5. září 2011), Lombardia (rozhodnutí č. IX/2208 ze dne 14. září 2011), Piemonte (rozhodnutí č. 18-2612 ze dne 19. září 2011) a Veneto (rozhodnutí č. 1150 ze dne 26. července 2011), byly přijaty a použijí se ve spojení s tímto rozhodnutím pro období 2012 až 2015.
(5)
Vymezené ohrožené oblasti, na které se vztahují akční programy, zahrnují přibližně 63 % zemědělsky využité plochy (Utilized Agricultural Area, „UAA“) regionu Emilia Romagna, 82 % UAA regionu Lombardia, 38 % UAA regionu Piemonte a 87 % UAA regionu Veneto.
(6)
Z předložených údajů o jakosti vody vyplývá, že 89 % útvarů podzemních vod v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 63 % má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Pokud jde o povrchové vody, je na více než 98 % monitorovacích míst průměrná koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l a na žádném monitorovacím místě koncentrace dusičnanů nepřekračuje hodnotu 50 mg/l.
(7)
Na regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto připadá více než 70 % hospodářských zvířat v Itálii: konkrétně 67,1 % mléčného skotu, 60,6 % ostatního skotu, 81 % prasat a 79,4 % drůbeže. Za období 1982-2007 vykazují počty hospodářských zvířat sestupný trend (průměrný 20 % pokles v uvedených čtyřech regionech).
(8)
V období 1979-2008 se snižovala spotřeba dusíku z umělých hnojiv, stejně jako použití minerálních fosforečných hnojiv, které pokleslo o 70 %.
(9)
Přibližně 53 % celkové zemědělské plochy v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto zabírají travinné porosty, kukuřice pěstovaná na zrno, kukuřice pěstovaná na siláž a ozimé obiloviny.
(10)
Z podpůrných dokumentů předložených spolu s žádostí o povolení odchylky vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravené prasečí kejdy je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou například vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy plodin s vysokou spotřebou dusíku.
(11)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravené prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(12)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Itálií pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto v dopisech ze dne 10. března 2011 a 28. července 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„pozdní odrůdou kukuřice“ kukuřice třídy FAO 600-700, která se vysazuje od poloviny března do začátku dubna a má vegetační cyklus v délce alespoň 145-150 dní;
e)
„kukuřicí nebo čirokem, po jejichž sklizni následuje zimní porost“ středně pozdní nebo raná kukuřice nebo čirok, po jejichž sklizni následuje zimní porost, například jílek mnohokvětý, ječmen, tritikale nebo ozimé žito;
f)
„ozimou obilovinou, po jejíž sklizni následuje letní porost“ ozimá pšenice, ozimý ječmen nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje letní porost, například kukuřice, čirok, bér (Setaria) nebo proso (Panicum sp.);
g)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, pozdní odrůdy kukuřice, kukuřice nebo čirok, po jejichž sklizni následuje zimní porost, a ozimé obiloviny, po jejichž sklizni následuje letní porost;
h)
„statkovým hnojivem pocházejícím ze skotu“ statkové hnojivo pocházející z výkalů skotu, včetně pasoucího se skotu, případně též ve zpracované formě;
i)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
j)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy, s minimálním poměrem dusíku k fosfátu (N/P2O5) 2,5;
k)
„upraveným statkovým hnojivem s odstraněným dusíkem“ upravené statkové hnojivo s obsahem dusíku nižším než 30 % obsahu dusíku v neupravené prasečí kejdě;
l)
„půdami s nízkým obsahem organické hmoty“ půdy s obsahem organického uhlíku v horních 30 centimetrech půdy nižším než 2 %;
m)
„nezasolenými půdami a půdami s nízkým obsahem soli“ půdy s elektrickou vodivostí nasyceného pastovitého půdního extraktu ECe 4 mS/cm nebo s elektrickou vodivostí kapalného extraktu v poměru půda/voda 1:2 EC 1:2 1 mS/cm nebo oblasti, u nichž je stanoveno, že v žádném případě nejsou ohroženy rizikem zasolení, a které jsou vyznačeny na mapě půdy vypracované na regionální úrovni;
n)
„účinností využití dusíku“ procentní podíl celkového dusíku použitého ve formě statkových hnojiv, který je v roce jeho použití dostupný plodinám.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na zemědělské podniky, u nichž jsou alespoň na 70 % jejich výměry půdy vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Zemědělci, kteří využívají odchylku pro používání upravených statkových hnojiv z prasečí kejdy, příslušným orgánům každý rok oznámí tyto informace:
a)
typ zpracování statkových hnojiv;
b)
kapacita a hlavní vlastnosti zařízení pro úpravu statkových hnojiv, včetně jeho účinnosti;
c)
množství statkových hnojiv předaných k úpravě;
d)
množství, složení, včetně uvedení obsahu dusíku a fosforu, a místo určení pevné frakce;
e)
množství, složení, včetně uvedení obsahu dusíku a fosforu, a místo určení upraveného statkového hnojiva;
f)
odhad úniku plynů během úpravy.
2) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se stabilizuje s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit dostupnost dusíku a fosfátu pro plodiny. Výsledný produkt se nepoužije v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka. Příslušné orgány přijmou opatření podporující používání stabilizované pevné frakce na půdách s nízkým obsahem organické hmoty. Tyto půdy se vyznačí na mapách, které se vypracují na regionální úrovni a dají se k dispozici zemědělcům.
3) Příslušné orgány zavedou metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Příslušné orgány monitorují emise amoniaku a další emise z úpravy statkových hnojiv na reprezentativních místech pro každou metodu úpravy. Na základě výsledků monitorování příslušné orgány stanoví emisní inventuru.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) Množství statkových hnojiv pocházejících ze skotu a upravených statkových hnojiv, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích využívajících odchylku, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 12.
2) Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny. Zohlední také zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. Současně nepřekročí maximální normy pro jeho použití stanovené v akčních programech, které se vztahují na daný zemědělský podnik.
3) Celkový přísun fosforu nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohlední i zásobování fosforem z půdy. V zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, se nepoužije fosfor pocházející z umělých hnojiv.
4) Pro každý zemědělský podnik se nejpozději do 15. února vypracuje plán hnojení, jenž popisuje střídání plodin na zemědělské půdě a plánované použití statkových a minerálních hnojiv.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně kapacity a typu dostupných skladovacích prostor pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a vlastnosti upravených statkových hnojiv (pokud má tato informace význam);
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládané výnosy každé pěstované plodiny, v závislosti na dostupnosti živin a vody, jakož i na místních podmínkách, jako je podnebí, půdní typ atd.;
g)
odhadovaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
h)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv, které má být použito na každém pozemku;
i)
výpočet množství dusíku z umělých hnojiv, které má být použito na každém pozemku;
j)
odhad množství vody potřebné k zavlažování s jasným uvedením vodního zdroje; plán zahrnuje povolení k odběru vody nebo smlouvu o používání vody s příslušným „vodním konsorciem“, případně mapu, z níž vyplývá, že se zemědělský podnik nachází v oblastech, kde je mělká podzemní voda ve styku s kořenovou zónou.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakýchkoli změn v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
5) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení podle jednotlivých pozemků. Tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a umělých hnojiv.
6) Povolení k odběru vody nebo smlouva o používání vody s příslušným „vodním konsorciem“, případně mapa, z níž vyplývá, že se zemědělský podnik nachází v oblastech, kde je mělká podzemní voda ve styku s kořenovou zónou, jsou v zemědělském podniku k dispozici. Množství vody, které je předmětem případného povolení nebo smlouvy, postačuje k dosažení takových výnosů plodin, jakých se dosahuje v podmínkách bez omezené dostupnosti vody.
7) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se musí provést před 1. červnem alespoň jednou za čtyři roky, a to pro každou oblast zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
8) Statková hnojiva používaná v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, mají účinnost využití dusíku alespoň 65 % u kejdy a alespoň 50 % u pevných hnojiv.
9) Statková ani umělá hnojiva se v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, nesmějí používat po 1. listopadu.
10) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 30. června každého roku. Za tímto účelem mají zemědělské podniky využívající odchylku k dispozici dostatečnou skladovací kapacitu pro statková hnojiva, jež jim umožňuje přinejmenším překlenout období, ve kterých používání statkových hnojiv není povoleno.
11) Tekutá statková hnojiva, včetně upravených statkových hnojiv a kejdy, se rozšiřují pomocí technik s nízkými hodnotami emisí. Pevná statková hnojiva se vpraví do půdy do 24 hodin.
12) Kvůli ochraně půd před rizikem zasolení je používání upravených statkových hnojiv s odstraněným dusíkem povoleno pouze na nezasolených půdách a půdách s nízkým obsahem soli. Za tímto účelem zemědělci, kteří zamýšlejí používat upravená statková hnojiva s odstraněným dusíkem, alespoň jednou za čtyři roky změří elektrickou vodivost na pozemcích, kde se mají tato hnojiva používat, a výsledky měření zahrnou do žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1. Příslušné orgány zavedou protokol, který budou zemědělci používat pro měření elektrické vodivosti. Příslušné orgány vypracují mapy znázorňující oblasti ohrožené zasolením.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci využívající odchylku zajistí plnění těchto podmínek:
a)
alespoň na 70 % výměry půdy zemědělského podniku jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím;
b)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
c)
dočasné a trvalé travinné porosty nezahrnují více než 50 % luštěnin ani jiných rostlin, které vážou atmosférický dusík;
d)
pozdní odrůdy kukuřice se sklidí (celé rostliny);
e)
zimní porost, jako je jílek mnohokvětý, ječmen, tritikale nebo ozimé žito, se vyseje do dvou týdnů od sklizně kukuřice nebo čiroku a sklidí se nejdříve dva týdny před osevem kukuřice nebo čiroku;
f)
letní porost, jako je kukuřice, čirok, bér (Setaria) nebo proso (Panicum sp.), se vyseje do dvou týdnů od sklizně ozimých obilovin a sklidí se nejdříve dva týdny před osevem ozimých obilovin;
g)
osev plodinou s vysokou potřebou dusíku následuje do dvou týdnů po zaorání trávy a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva.
Článek 8
Ostatní opatření
1) Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou zařízení pro úpravu statkových hnojiv.
2) Příslušné orgány zajistí, aby každá povolená odchylka byla slučitelná se schváleným používáním vody v zemědělském podniku, který odchylku využívá.
Článek 9
Opatření týkající se přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby přeprava statkových hnojiv do zemědělských podniků a ze zemědělských podniků, které využívají odchylku, byla zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy nebo evidována v průvodních dokladech obsahujících údaje o místě původu a místě určení. Zaznamenávání pomocí systémů určování zeměpisné polohy je povinné u přepravy na vzdálenost delší než 30 km.
2) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
3) Příslušné orgány zajistí, aby upravená statková hnojiva a pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, byly analyzovány, pokud jde o obsah dusíku a fosforu. Analýzu provedou uznané laboratoře. Její výsledky se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv. U každé přepravy je k dispozici osvědčení o analýze.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se vztahují jednotlivé odchylky, a mapy zachycující místní využívání půdy v každé obci. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a zemědělských postupech v zemědělských podnicích, které využívají odchylky.
2) Zřizuje se monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod, jež bude využívána pro posouzení vlivu odchylky na jakost vody. Návrh monitorovací sítě se předloží Komisi. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) U zemědělských povodí nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů, které určí příslušné orgány, se provádí zvýšené monitorování vody.
4) Zřizují se monitorovací místa za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny. Návrh monitorovací sítě se předloží Komisi. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících odchylku.
3) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Tyto kontroly zahrnují přinejmenším posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování souladu s tímto rozhodnutím. Jestliže se na základě ověření zjistí porušení tohoto rozhodnutí, přijmou příslušné orgány nezbytná opatření k nápravě. Zejména se zemědělcům, kteří poruší články 5, 6 a 7, v následujícím roce nepovolí odchylka.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2015 do září předloží Komisi zprávu obsahující tyto informace:
a)
vyhodnocení, jak je uplatňována odchylka, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
b)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech systémů úpravy a jejich účinnosti, o složení upravených statkových hnojiv a o konečném místě určení pevných frakcí;
c)
mapy, na kterých jsou vyznačeny oblasti s nízkým obsahem organické hmoty, jakož i informace o přijatých opatřeních podporujících používání stabilizované pevné frakce na půdách s nízkým obsahem organické hmoty, která jsou uvedena v čl. 5 odst. 2;
d)
metodiky uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivé odchylky;
e)
inventura emisí amoniaku a dalších emisí z úpravy statkových hnojiv uvedená v čl. 5 odst. 4;
f)
zavedený protokol pro měření elektrické vodivosti a mapy znázorňující oblasti postižené zasolením, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 12;
g)
metodiky pro ověřování slučitelnosti povolených odchylek s kapacitou zařízení pro úpravu statkových hnojiv, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1;
h)
metodiky pro ověřování slučitelnosti každé povolené odchylky se schváleným používáním vody v zemědělském podniku, který využívá odchylku, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2;
i)
mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se vztahují jednotlivé odchylky, a mapy zachycující místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1;
j)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2;
k)
seznam nejohroženějších vodních útvarů, které jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3;
l)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v regionech Emilia Romagna (rozhodnutí č. 1273/2011 ze dne 5. září 2011), Lombardia (rozhodnutí č. IX/2208 ze dne 14. září 2011), Piemonte (rozhodnutí č. 18-2612 ze dne 19. září 2011) a Veneto (rozhodnutí č. 1150 ze dne 26. července 2011).
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2012.
Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2015.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 3. listopadu 2011.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
z 3. novembra 2011,
ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Taliansko pre regióny Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto na základe smernice Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov
[oznámené pod číslom K(2011) 7770]
(Iba talianske znenie je autentické)
(2011/721/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (1), a najmä na bod 2 tretí podbod prílohy III k uvedenej smernici,
keďže:
(1)
Ak sa množstvo hnoja, ktoré má členský štát v úmysle každoročne aplikovať na jeden hektár, líši od množstva uvedeného v bode 2 druhom podbode prvej vete prílohy III k smernici 91/676/EHS a v písmene a) uvedeného podbodu, musí sa toto množstvo stanoviť tak, aby nebolo dotknuté dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1 danej smernice, a musí byť odôvodnené na základe objektívnych kritérií, akým je napríklad dlhé vegetačné obdobie a plodiny s vysokým príjmom dusíka.
(2)
Taliansko predložilo Komisii žiadosť o výnimku pre regióny Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto podľa bodu 2 tretieho podbodu prílohy III k smernici 91/676/EHS.
(3)
Požadovaná výnimka sa týka zámeru Talianska povoliť v regiónoch Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto aplikáciu až 250 kg dusíka z maštaľného hnoja a zo spracovaného hnoja ošípaných na hektár ročne v poľnohospodárskych podnikoch, v ktorých sa pestuje najmenej 70 % plodín vyžadujúcich vysoké dávky dusíka a s dlhým vegetačným obdobím. Výnimka sa potenciálne týka približne 10 313 poľnohospodárskych podnikov s chovom dobytka a 1 241 poľnohospodárskych podnikov s chovom ošípaných v regiónoch Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto, ktoré predstavujú 15,9 % z celkového počtu poľnohospodárskych podnikov s chovom dobytka, resp. 9,7 % z celkového počtu poľnohospodárskych podnikov s chovom ošípaných v tých istých regiónoch, 10,7 % využívanej poľnohospodárskej pôdy, 29,1 % z celkového počtu hospodárskych zvierat chovaných na mlieko a 49,3 % z celkového počtu ošípaných v tých istých regiónoch. O výnimku môžu požiadať aj poľnohospodárske podniky s rastlinnou výrobou.
(4)
Právne predpisy, ktorými sa vykonáva smernica 91/676/EHS a ustanovujú sa akčné programy v regiónoch Emilia Romagna (rozhodnutie č. 1273/2011 5.09.2011), Lombardia (rozhodnutie č. IX/2208 14.09.2011), Piemonte (rozhodnutie 18-2612 19.09.2011) a Veneto (rozhodnutie č. 1150 26.07.2011), boli prijaté a uplatňujú sa v spojení s týmto vykonávacím rozhodnutím na obdobie rokov 2012 až 2015.
(5)
Označené citlivé oblasti, na ktoré sa vzťahujú akčné programy, pokrývajú približne 63 % využívanej poľnohospodárskej plochy regiónu Emilia Romagna, 82 % využívanej poľnohospodárskej plochy regiónu Lombardia, 38 % využívanej poľnohospodárskej plochy regiónu Piemonte a 87 % využívanej poľnohospodárskej plochy regiónu Veneto.
(6)
Z predložených údajov o kvalite vody vyplýva, že v prípade podzemnej vody v regiónoch Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto 89 % útvarov podzemnej vody má strednú hodnotu koncentrácie dusičnanov nižšiu ako 50 mg/l, pričom 63 % má strednú hodnotu koncentrácie dusičnanov nižšiu ako 25 mg/l. Pokiaľ ide o povrchové vody, viac ako 98 % monitorovacích miest má strednú koncentráciu dusičnanov nižšiu ako 25 mg/l a žiadne miesto nemá koncentráciu dusičnanov vyššiu ako 50 mg/l.
(7)
Regióny Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto predstavujú viac ako 70 % hospodárskych zvierat v Taliansku, konkrétne 67,1 % hovädzieho dobytka na mlieko, 60,6 % iného dobytka, 81 % ošípaných a 79,4 % hydiny. Počty hospodárskych zvierat vykazujú v období rokov 1982 - 2007 klesajúci trend (v priemere 20 % za štyri regióny).
(8)
V období rokov 1979 - 2008 spotreba priemyselných dusíkatých hnojív klesla rovnako ako spotreba priemyselných fosforečných hnojív; znížilo sa aj využívanie priemyselných fosforečných hnojív, a to o 70 %.
(9)
Trávny porast, kukurica na zrno, kukurica na siláž a oziminy tvoria v regiónoch Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto približne 53 % celkovej poľnohospodárskej plochy.
(10)
Z predložených podkladových dokumentov žiadosti o výnimku vyplýva, že navrhované množstvo 250 kg dusíka z maštaľného hnoja a zo spracovaného hnoja ošípaných na hektár za rok je odôvodnené na základe objektívnych kritérií, ako napríklad vysoká čistá zrážkovosť, dlhé vegetačné obdobie a vysoké výnosy plodín s vysokým príjmom dusíka.
(11)
Komisia po preskúmaní žiadosti dospela k záveru, že navrhované množstvo 250 kg dusíka z maštaľného hnoja a zo spracovaného hnoja ošípaných na hektár nebude mať vplyv na dosiahnutie cieľov smernice 91/676/EHS, ak budú splnené určité prísne podmienky.
(12)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre dusičnany zriadeného podľa článku 9 smernice 91/676/EHS,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Výnimka, o ktorú v mene regiónov Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto požiadalo Taliansko listami z 10. marca 2011 a 28. júla 2011 na účely povolenia vyššieho množstva maštaľného hnoja, ako je množstvo stanovené v bode 2 druhom podbode prvej vete prílohy III k smernici 91/676/EHS a v písmene a) uvedeného podbodu, sa udeľuje za predpokladu, že budú splnené podmienky ustanovené v tomto rozhodnutí.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„poľnohospodárske podniky“ sú podniky s chovom alebo bez chovu hospodárskych zvierat;
b)
„parcela“ je samostatné pole alebo skupina polí, ktoré sú homogénne, pokiaľ ide o plodiny, druh pôdy a spôsoby hnojenia;
c)
„trávny porast“ je plocha trvalo alebo dočasne zatrávnená (vo všeobecnosti dočasne znamená menej ako štyri roky);
d)
„neskoro zrejúca kukurica“ je kukurica triedy FAO 600-700, ktorá sa seje od polovice marca až do začiatku apríla, s pestovateľským cyklom najmenej 145 - 150 dní;
e)
„kukurica alebo cirok, za ktorými nasledujú zimné medziplodiny“ je stredne neskorá alebo skorá kukurica alebo cirok, za ktorými nasledujú zimné medziplodiny, ako mätonoh mnohokvetý, jačmeň, tritikale alebo ozimná raž;
f)
„oziminy, za ktorými nasledujú letné medziplodiny“ sú: ozimná pšenica, ozimný jačmeň alebo tritikale, za ktorými nasledujú letné medziplodiny, ako kukurica, cirok, mohár taliansky alebo proso;
g)
„plodiny vyžadujúce vysoké dávky dusíka s dlhým vegetačným obdobím“ sú: trávny porast, neskorá kukurica, kukurica alebo cirok, za ktorými nasledujú zimné medziplodiny, a oziminy, za ktorými nasledujú letné medziplodiny;
h)
„maštaľný hnoj“ je hnoj vyprodukovaný hovädzím dobytkom, aj počas pasenia, alebo v spracovanej podobe;
i)
„spracovanie hnoja“ je spracovanie hnoja ošípaných na dve frakcie, pevnú a tekutú, s cieľom zlepšiť použiteľnosť na pôde a zvýšiť zhodnotenie dusíka a fosforu;
j)
„spracovaný hnoj“ je tekutá frakcia vznikajúca pri spracovaní hnoja ošípaných, s minimálnym pomerom dusíka k fosforečnanom (N/P2O5) vo výške 2,5;
k)
„spracovaný hnoj s odstráneným dusíkom“ je spracovaný hnoj s obsahom dusíka nižším ako 30 % v porovnaní s obsahom dusíka v surovom hnoji ošípaných;
l)
„pôdy s nízkym obsahom organických látok“ sú pôdy s obsahom organického uhlíka nižším ako 2 % vo vrchných 30 centimetroch pôdy;
m)
„nezasolené pôdy a pôdy s nízkym zasolením“ sú pôdy, v prípade ktorých elektrická vodivosť extraktu zo saturovanej pôdnej kaše je ECe 4 ms/cm alebo v prípade ktorých elektrická vodivosť vodného extraktu s pomerom pôda/voda 1: 2 je EC 1: 2 1 ms/cm, alebo sú to oblasti určené ako oblasti, ktorých sa podľa pôdnej mapy vymedzenej na úrovni regiónu určite nedotýka riziko zasolenia;
n)
„efektívnosť využitia dusíka“ je percento celkového dusíka aplikovaného vo forme maštaľného hnoja, ktoré je dostupné pre plodiny v roku aplikácie.
Článok 3
Rozsah pôsobnosti
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na individuálnom základe na poľnohospodárske podniky, v ktorých sú najmenej na 70 % plošnej výmery poľnohospodárskeho podniku plodiny vyžadujúce vysoké dávky dusíka a s dlhým vegetačným obdobím, a za predpokladu, že sú splnené podmienky ustanovené v článkoch 4 až 7.
Článok 4
Ročná žiadosť a záväzok
1. Poľnohospodári, ktorí chcú využiť výnimku podľa tohto rozhodnutia, každoročne do 15. februára predkladajú príslušným orgánom žiadosť o jej udelenie.
2. Spolu s každoročnou žiadosťou uvedenou v odseku 1 sa písomne zaviažu splniť podmienky ustanovené v článkoch 5, 6 a 7.
Článok 5
Spracovanie hnoja
1. Poľnohospodárske podniky, ktoré využívajú výnimku z aplikácie spracovaného hnoja ošípaných, každý rok oznámia príslušným orgánom tieto informácie:
a)
spôsob spracovania hnoja;
b)
kapacitu a hlavné charakteristiky zariadenia na spracovanie vrátane jeho účinnosti;
c)
množstvo hnoja zaslaného na spracovanie;
d)
množstvo, zloženie vrátane špecifikácie obsahu dusíka a fosforu a miesto určenia pevnej frakcie;
e)
množstvo, zloženie vrátane špecifikácie obsahu dusíka a fosforu a miesto určenia spracovaného hnoja;
f)
odhad plynných úbytkov počas spracovania.
2. Pevná frakcia vyplývajúca zo spracovania hnoja sa stabilizuje s cieľom znížiť zápach a ostatné emisie a zároveň zlepšiť agronomické a hygienické vlastnosti, uľahčiť manipuláciu a zlepšiť dostupnosť dusíka a fosforu pre plodiny. Výsledný produkt sa nepoužíva v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku. Príslušné orgány prijmú opatrenia na podnietenie využívania stabilizovanej pevnej frakcie na pôdach s nízkym obsahom organických látok. Tieto pôdy sú zachytené na mapách vypracovaných na úrovni regiónov a sprístupnených poľnohospodárom.
3. Príslušné orgány určia metodiku posudzovania zloženia spracovaného hnoja, odchýlok v zložení a účinnosti spracovania každého poľnohospodárskeho podniku, ktorý využíva individuálnu výnimku.
4. Príslušné orgány monitorujú amoniak a ostatné emisie zo spracovania hnoja v reprezentatívnych miestach za každú metódu spracovania. Na základe sledovaných výsledkov príslušné orgány vypracujú súpis emisií.
Článok 6
Aplikácia hnoja a iných hnojív
1. Množstvo maštaľného hnoja vrátane hnoja aplikovaného samotnými zvieratami a spracovaného hnoja aplikovaného každoročne na pôde v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku nesmie presiahnuť dávku 250 kg dusíka na hektár za predpokladu splnenia podmienok ustanovených v odsekoch 2 až 12.
2. Celková dávka dusíka nesmie presiahnuť predpokladanú potrebu živín pre konkrétnu plodinu. Zohľadňuje sa aj prísun z pôdy a zvýšená dostupnosť dusíka z hnoja v dôsledku jeho spracovania. Nesmú sa presiahnuť ani maximálne normy pre aplikáciu určené v akčných programoch vzťahujúcich sa na poľnohospodársky podnik.
3. Celková dávka fosforu nesmie presiahnuť predpokladanú potrebu živín pre konkrétnu plodinu a zohľadňuje aj prísun fosforu z pôdy. Fosfor z chemických hnojív sa v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku nepoužíva.
4. V každom poľnohospodárskom podniku sa každoročne najneskôr do 15. februára vypracuje plán hnojenia, v ktorom sa uvádza striedanie plodín v poľnohospodárskom podniku a plánovaná aplikácia hnoja a minerálnych hnojív.
Plán hnojenia obsahuje:
a)
počet hospodárskych zvierat, opis ustajnenia a uskladnenia hnoja vrátane dostupnej skladovacej kapacity a druhu uskladnenia;
b)
výpočet množstva dusíka a fosforu z maštaľného hnoja vyprodukovaného v poľnohospodárskom podniku;
c)
opis spracovania hnoja a vlastností spracovaného hnoja (ak je to vhodné);
d)
množstvo, druh a vlastnosti hnoja vyvezeného z poľnohospodárskeho podniku alebo dovezeného do poľnohospodárskeho podniku;
e)
striedanie plodín a plošnú výmeru parciel s plodinami vyžadujúcimi vysoké dávky dusíka a s dlhým vegetačným obdobím a parciel s ostatnými plodinami;
f)
očakávané výnosy za každú pestovanú plodinu v závislosti od dostupnosti živín a vody, ako aj od miestnych podmienok, ako je klíma, druh pôdy atď.;
g)
odhadované nároky plodín na dusík a fosfor za každú parcelu;
h)
výpočet dusíka a fosforu z maštaľného hnoja, ktoré sa majú aplikovať na každú parcelu;
i)
výpočet dusíka z chemických hnojív, ktoré sa majú aplikovať na každú parcelu;
j)
v pláne sa zahrnie odhad množstva vody potrebnej na zavlažovanie a presné určenie zdroja vody; povolenie na odber vody alebo zmluva o využívaní vody s príslušným vodohospodárskym podnikom, alebo mapa vyjadrujúca, že poľnohospodársky podnik sa nachádza v oblastiach, v ktorých je plytká podzemná voda v kontakte s koreňovou zónou.
Po uskutočnení akýchkoľvek zmien v poľnohospodárskych postupoch sa plány najneskôr do siedmich dní zrevidujú, aby sa tak zabezpečil ich súlad so skutočnými poľnohospodárskymi postupmi.
5. Každý poľnohospodársky podnik vedie evidenciu hnojenia parciel. Evidencia zahŕňa aplikované množstvá a čas aplikácie hnoja a chemických hnojív.
6. V poľnohospodárskom podniku je k dispozícii povolenie na odber vody alebo zmluva o využívaní vody s príslušným vodohospodárskym podnikom, alebo mapa vyjadrujúca, že poľnohospodársky podnik sa nachádza v oblastiach, v ktorých je plytká podzemná voda v kontakte s koreňovou zónou. Povolené alebo zazmluvnené množstvo vody, pokiaľ prichádza do úvahy, je dostatočné na dosiahnutie výnosov plodín dosahovaných v podmienkach bez obmedzení vody.
7. V každom podniku využívajúcom výnimku sa sprístupnia výsledky rozboru dusíka a fosforu v pôde. Za každú oblasť poľnohospodárskeho podniku, ktorá je homogénna z hľadiska striedania plodín a vlastností pôdy, sa minimálne raz za štyri roky vykoná do 1. júna odber vzoriek a rozbor na fosfor a na dusík. Vyžaduje sa aspoň jeden rozbor na každých päť hektárov poľnohospodárskej pôdy.
8. Účinnosť využitia dusíka z maštaľného hnoja aplikovaného v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku je najmenej 65 % v prípade hnojovice a 50 % v prípade pevného hnoja.
9. Maštaľný hnoj a chemické hnojivá aplikované v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku sa nesmú rozmetávať po 1. novembri.
10. Každý rok sa aspoň dve tretiny z celkového množstva dusíka z hnoja okrem dusíka z hnoja pasúcich sa hospodárskych zvierat aplikujú do 30. júna. Poľnohospodárske podniky využívajúce výnimku disponujú na tento účel primeranou kapacitou na uskladnenie maštaľného hnoja, ktorá pokryje minimálne obdobia, počas ktorých aplikácia hnoja nie je dovolená.
11. Tekutý hnoj vrátane spracovaného hnoja a močovky sa aplikuje pomocou metód aplikácie s malými emisiami. Pevný hnoj sa zaorie do 24 hodín.
12. V snahe chrániť pôdy pred rizikom zasolenia sa spracovaný hnoj s odstráneným dusíkom povoľuje aplikovať len na nezasolených pôdach alebo pôdach s nízkym zasolením. Poľnohospodári, ktorí majú v úmysle aplikovať spracovaný hnoj s odstráneným dusíkom, zmerajú na tento účel aspoň každé štyri roky elektrickú vodivosť na parcelách, ktoré sa majú používať na aplikáciu, a výsledky zahrnú do žiadosti v zmysle článku 4 ods. 1. Príslušné orgány vypracujú protokol, ktorý majú poľnohospodári využívať na meranie elektrickej vodivosti. Príslušné orgány vypracujú mapy zachytávajúce oblasti s rizikom zasolenia.
Článok 7
Správa pôdy
Poľnohospodári, ktorí využívajú výnimku, zabezpečia, aby boli splnené tieto podmienky:
a)
na 70 % alebo ešte väčšej ploche poľnohospodárskeho podniku sa pestujú plodiny vyžadujúce vysoké dávky dusíka a s dlhým vegetačným obdobím;
b)
plochy s dočasným trávnym porastom sa na jar preorú;
c)
dočasný a trvalý trávny porast neobsahuje viac ako 50 % strukovín alebo iných rastlín, ktoré zadržiavajú dusík zo vzduchu;
d)
neskoro dozrievajúca kukurica sa musí pozberať (celá rastlina);
e)
zimné medziplodiny, ako mätonoh mnohokvetý, jačmeň, tritikale alebo ozimná raž, sa zasejú do dvoch týždňov od zberu kukurice/ciroku a pozberajú sa najskôr dva týždne pred výsevom kukurice/ciroku;
f)
letné medziplodiny, ako kukurica, cirok, mohár taliansky (Setaria) alebo proso (Panicum sp.), sa zasejú do dvoch týždňov od zberu ozimín a pozberajú sa najskôr dva týždne pred sejbou ozimín;
g)
plodiny vyžadujúce vysoké dávky dusíka sa zasejú do dvoch týždňov po zaoraní trávy a v roku zaorania trvalého trávneho porastu sa hnojivá neaplikujú.
Článok 8
Ostatné opatrenia
1. Príslušné orgány zabezpečia, aby výnimky udelené na aplikáciu spracovaného hnoja boli v súlade s kapacitnými možnosťami zariadení na spracovanie hnoja.
2. Príslušné orgány zabezpečia, aby každá udelená výnimka bola v súlade s povoleným využívaním vody v poľnohospodárskom podniku využívajúcom výnimku.
Článok 9
Opatrenia týkajúce sa prepravy hnoja
1. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa preprava hnoja do poľnohospodárskych podnikov a z poľnohospodárskych podnikov, ktoré využívajú výnimku, zaznamenávala pomocou systémov na určovanie zemepisnej polohy alebo sa evidovala v sprievodných dokladoch, v ktorých sa uvedie miesto pôvodu a miesto určenia. Zaznamenávanie pomocou systémov na určovanie zemepisnej polohy je povinné pre prepravu na vzdialenosti väčšie ako 30 km.
2. Príslušné orgány zabezpečia, aby počas dopravy bol k dispozícii doklad, v ktorom sa uvádza množstvo prepravovaného hnoja a obsah dusíka a fosforu v ňom.
3. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa vykonal rozbor spracovaného hnoja a pevných frakcií pochádzajúcich zo spracovania hnoja na obsah dusíka a fosforu. Tieto rozbory vykonávajú uznané laboratóriá. Výsledky rozborov sa pošlú príslušným orgánom a prijímajúcemu poľnohospodárovi. Pri každej doprave je k dispozícii osvedčenie o analýze.
Článok 10
Monitorovanie
1. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa za každú obec vypracovali a každoročne aktualizovali mapy znázorňujúce percentuálny podiel poľnohospodárskych podnikov, percentuálny podiel hospodárskych zvierat, percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahuje individuálna výnimka, a mapy znázorňujúce využívanie miestnej pôdy. Za každú obec sa zbierajú a každoročne aktualizujú údaje o striedaní plodín a o poľnohospodárskych postupoch v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku.
2. Na posúdenie vplyvu výnimky na kvalitu vody sa zriaďuje a udržiava monitorovacia sieť na odoberanie vzoriek povrchových vôd a plytkých podzemných vôd. Návrh monitorovacej siete sa predloží Komisii. Počas obdobia uplatňovania tohto rozhodnutia sa počet a umiestnenie pôvodných monitorovacích miest nemôže zmeniť.
3. V prípade poľnohospodárskych nádrží, ktoré sa nachádzajú v blízkosti najcitlivejších vodných útvarov, ktoré určia príslušné orgány, sa vykonáva zvýšené monitorovanie vody.
4. Zriadia sa monitorovacie miesta, ktorých cieľom je poskytovať údaje o koncentrácii dusíka a fosforu v pôdnej vode, o minerálnom dusíku v pôdnom profile a o zodpovedajúcom úbytku dusíka a fosforu cez koreňovú zónu do podzemnej vody a takisto o úbytku dusíka a fosforu povrchovým a podpovrchovým odtokom vody. Tieto údaje poskytujú poľnohospodárske podniky využívajúce výnimku, ako aj tie, ktoré výnimku nevyužívajú. Návrh monitorovacej siete sa predloží Komisii. Počas uplatňovania tohto rozhodnutia sa počet a umiestnenie pôvodných monitorovacích miest nemôže zmeniť.
Článok 11
Preverovanie
1. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa všetky žiadosti o výnimku podrobili administratívnej kontrole. Pokiaľ sa kontrolou preukáže, že nie sú splnené podmienky ustanovené v článkoch 5, 6 a 7, žiadateľ je o tom informovaný. V tom prípade sa žiadosť považuje za zamietnutú.
2. Na základe analýzy rizika, výsledkov kontrol z predošlých rokov a výsledkov všeobecných náhodných kontrol uplatňovania právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica 91/676/EHS, sa zostaví program inšpekcií v teréne. Inšpekcie v teréne sa vzťahujú najmenej na 5 % poľnohospodárskych podnikov využívajúcich výnimku v súvislosti s podmienkami ustanovenými v článkoch 5, 6 a 7 tohto rozhodnutia.
3. Príslušné orgány zabezpečia vykonanie kontrol na mieste najmenej v 1 % prípadov prepravovania hnoja, a to na základe posúdenia rizika a výsledkov administratívnych kontrol uvedených v odseku 1. Kontroly zahŕňajú prinajmenšom posúdenie sprievodných dokladov, preverenie pôvodu a miesta určenia hnoja a odobratie vzorky prepravovaného hnoja.
4. Príslušným orgánom sa poskytnú potrebné právomoci a prostriedky na overenie dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím. Ak preverenie poukazuje na nedodržanie požiadaviek tohto rozhodnutia, príslušné orgány prijmú potrebné opatrenia na nápravu. Konkrétne poľnohospodári, ktorí nesplnia články 5, 6 a 7 tohto vykonávacieho rozhodnutia, nasledujúci rok nemôžu využívať výnimku.
Článok 12
Podávanie správ
Príslušné orgány každoročne predložia Komisii do decembra a za rok 2015 do septembra správu obsahujúcu tieto informácie:
a)
hodnotenie plnenia podmienok udelenia výnimky založené na kontrolách na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ako aj na kontrolách prepravy hnoja a informáciách o nevyhovujúcich poľnohospodárskych podnikoch založené na výsledkoch administratívnej kontroly a inšpekcie v teréne;
b)
informácie o spracovaní hnoja vrátane ďalšieho spracovania a použitia pevných frakcií a podrobné údaje o charakteristike systémov spracovania, ich účinnosti a o zložení spracovaného hnoja, ako aj o konečnom určení pevných frakcií;
c)
mapy zachytávajúce oblasti s nízkym obsahom organických látok, ako aj opatrenia prijaté na podporu využívania stabilizovanej pôdnej frakcie na pôdach s nízkym obsahom organických látok v zmysle článku 5 ods. 2;
d)
metodiku posudzovania zloženia spracovaného hnoja, odchýlok v zložení a účinnosti spracovania za každý poľnohospodársky podnik, ktorý využíva individuálnu výnimku, v zmysle článku 5 ods. 3;
e)
súpis amoniaku a iných emisií zo spracovania hnoja v zmysle článku 5 ods. 4;
f)
vypracovaný protokol na meranie elektrickej vodivosti a mapy zachytávajúce oblasti, ktorých sa dotýka zasolenie, v zmysle článku 6 ods. 12;
g)
metodiku na overenie zlučiteľnosti udelených výnimiek s kapacitnými možnosťami zariadení na spracovanie hnoja v zmysle článku 8 ods. 1;
h)
metodiku na overenie zlučiteľnosti každej udelenej výnimky s povoleným využívaním vody v poľnohospodárskom podniku využívajúcom výnimku v zmysle článku 8 ods. 2;
i)
mapy zachytávajúce percentuálny podiel poľ nohospodárskych podnikov, percentuálny podiel hospodárskych zvierat a percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktoré sa vzťahujú individuálne výnimky, a mapy zachytávajúce využívanie miestnej pôdy, ako aj údaje o striedaní plodín a poľnohospodárskych postupoch v poľnohospodárskych podnikoch využívajúcich výnimku v zmysle článku 10 ods. 1;
j)
výsledky monitorovania vôd vrátane informácií o trendoch v oblasti kvality podzemných a povrchových vôd, ako aj vplyv výnimky na kvalitu vody v zmysle článku 10 ods. 2;
k)
zoznam najcitlivejších vodných útvarov v zmysle článku 10 ods. 3;
l)
zhrnutie a vyhodnotenie údajov získaných z monitorovacích miest v zmysle článku 10 ods. 4.
Článok 13
Uplatňovanie
Toto rozhodnutie sa uplatňuje v súvislosti s právnymi predpismi, ktorými sa vykonáva akčný program pre regióny Emilia Romagna (rozhodnutie č. 1273/2011 5.09.2011), Lombardia (rozhodnutie č. IX/2208 14.09.2011), Piemonte (rozhodnutie 18-2612 19.09.2011) a Veneto (rozhodnutie č. 1150 26.07.2011).
Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2012.
Uplatňuje sa do 31. decembra 2015.
Článok 14
Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.
V Bruseli 3. novembra 2011