NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1258/2011
z 2. decembra 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu dusičnanov v potravinách
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,
keďže:
(1)
Nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (2), sa stanovujú maximálne hodnoty obsahu dusičnanov v určitej listovej zelenine.
(2)
Napriek pokroku v správnej poľnohospodárskej praxi sa v niektorých prípadoch prekračujú maximálne hodnoty, a preto bola niektorým štátom priznaná dočasná výnimka na uvádzanie na trh určitej listovej zeleniny vypestovanej a určenej na spotrebu na ich území, ktorá obsahuje množstvo dusičnanov prekračujúce stanovené maximálne hodnoty.
(3)
Od zavedenia maximálnych hodnôt obsahu dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte sa vykonalo mnoho vyšetrovaní týkajúcich sa faktorov, ktoré ovplyvňujú prítomnosť dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte, a opatrení, ktoré je potrebné prijať s cieľom znížiť prítomnosť dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte na čo najnižšiu možnú mieru. Napriek pokroku dosiahnutému v správnej poľnohospodárskej praxi v oblasti znižovania prítomnosti dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte a prísnemu uplatňovanie tejto praxe nie je v určitých regiónoch Únie možné sústavne udržiavať hodnoty obsahu dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte pod súčasnými maximálnymi hodnotami. Dôvodom je, že hlavným faktorom ovplyvňujúcim prítomnosť dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte sú klimatické, a najmä svetelné podmienky. Tieto klimatické podmienky nemôže pestovateľ ovplyvniť ani zmeniť.
(4)
Aby sa mohol vytvoriť aktualizovaný vedecký základ pre dlhodobú stratégiu riadenia rizika vyplývajúceho z prítomnosti dusičnanov v zelenine, bolo potrebné, aby Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) vypracoval vedecké hodnotenie rizika, v ktorom zohľadnil nové informácie. V tomto hodnotení sa museli zohľadniť všetky relevantné úvahy o rizikách a prínosoch, napríklad sa museli zvážiť všetky možné negatívne vplyvy dusičnanov oproti možným pozitívnym účinkom konzumácie zeleniny ako napr. antioxidačné účinky alebo iné vlastnosti, ktoré by určitým spôsobom mohli pôsobiť proti rizikám vyplývajúcim z prítomnosti dusičnanov a výsledných nitrózozlúčenín alebo ich vyrovnávať.
(5)
Na žiadosť Komisie vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „vedecká skupina“) prijala 10. apríla 2008 vedecké stanovisko o dusičnanoch v zelenine (3). Vedecká skupina porovnala riziká a prínosy súvisiace s expozíciou dusičnanom zo zeleniny. Z celkového pohľadu odhadovaná expozícia dusičnanom zo zeleniny pravdepodobne nebude mať za následok významné zdravotné riziká, a teda prevládajú uznávané pozitívne účinky konzumácie zeleniny. Vedecká skupina uznala, že v prípade zeleniny, ktorá je vo veľkej miere zastúpená v strave, alebo v prípade osôb, v ktorých strave je vysoký podiel zeleniny ako rukola, sa príležitostne vyskytujú okolnosti (napr. nepriaznivé podmienky pre miestnu/domácu produkciu), ktoré je potrebné posudzovať v každom jednotlivom prípade.
(6)
V nadväznosti na diskusiu o vhodných opatreniach a obavách vyjadrených v súvislosti s možnými rizikami pre dojčatá a malé deti v prípade akútnej expozície pri príjme potravy Komisia požiadala EFSA o doplňujúce vedecké vyhlásenie týkajúce sa dusičnanov v zelenine, ktorým by sa podrobnejšie posúdili riziká pre dojčatá a malé deti spojené s prítomnosťou dusičnanov v čerstvej zelenine a tiež zvážil akútny príjem z potravy s prihliadnutím na aktuálne údaje o prítomnosti dusičnanov v zelenine, podrobnejšie údaje o konzumácii zeleniny u dojčiat a malých detí a na možnosti stanovenia maximálnych hodnôt obsahu dusičnanov v listovej zelenine, ktoré by mierne prevyšovali súčasné hodnoty. Vedecká skupina prijala 1. decembra 2010 vyhlásenie o možných rizikách pre verejné zdravie u dojčiat a malých detí vyplývajúcich z prítomnosti dusičnanov v listovej zelenine (4).
(7)
V uvedenom vyhlásení dospela vedecká skupina k záveru, že expozícia dusičnanom vo varenom špenáte pripravovanom z čerstvého špenátu na úrovni súčasných alebo zamýšľaných maximálnych hodnôt pravdepodobne nepredstavuje zdravotné riziko, hoci u niektorých dojčiat nemožno pri konzumácii presahujúcej jedno špenátové jedlo za deň vylúčiť určité riziko. EFSA uviedol, že nevzal do úvahy prípadné zmeny množstva dusičnanov spôsobené spracovaním potravín ako napr. umytím, olúpaním a/alebo varením, keďže to nebolo možné posúdiť z dôvodu nedostatku reprezentatívnych údajov. Nezohľadnenie kvantitatívneho dosahu spracovania potravín na hodnoty obsahu dusičnanov môže následne viesť k nadhodnoteniu expozície. Ďalej sa dospelo k záveru, že hodnoty dusičnanov v šaláte nie sú dôvodom na zdravotné obavy u detí. Presadzovanie aktuálnych maximálnych hodnôt obsahu dusičnanov v hlávkovom šaláte a špenáte alebo zamýšľaných maximálnych hodnôt, ktoré sú o 500 mg/kg vyššie než súčasné maximálne hodnoty, by malo len malý dosah.
(8)
V záujme zabezpečenia právnej istoty pre pestovateľov vo všetkých regiónoch Európskej únie, ktorí prísne uplatňujú správnu poľnohospodársku prax s cieľom obmedzenia prítomnosti dusičnanov v špenáte a hlávkovom šaláte na čo najnižšiu možnú mieru, je preto vhodné mierne zvýšiť maximálne hodnoty obsahu dusičnanov v čerstvom špenáte a hlávkovom šaláte bez toho, aby došlo k ohrozeniu verejného zdravia.
(9)
Vzhľadom na to, že rukola niekedy vykazuje veľmi vysoké množstvo dusičnanov, je vhodné stanoviť maximálnu hodnotu pre rukolu. Maximálna hodnota pre rukolu by sa mala za dva roky preskúmať s cieľom znížiť stanovené hodnoty potom, čo sa určia faktory, ktoré sa podieľajú na prítomnosti dusičnanov v rukole, a potom, čo bude v prípade rukoly plne zabezpečené dodržiavanie správnej poľnohospodárskej praxe s cieľom obmedziť obsah dusičnanov na minimum.
(10)
Vzhľadom na to, že Komisia poverila EFSA, aby zhromaždil všetky údaje o výskyte kontaminantov, vrátane dusičnanov, v potravinách do jednej databázy, je vhodné aby sa výsledky oznamovali priamo EFSA.
(11)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a Európsky parlament ani Rada proti nim nevzniesli námietku,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 1881/2006 sa mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 7 sa vypúšťajú odseky 1, 2 a 3.
2
V článku 9 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Členské štáty monitorujú hodnoty obsahu dusičnanov v zelenine, ktorá môže obsahovať pomerne vysoké hodnoty, najmä v zelenej listovej zelenine, a výsledky pravidelne oznamujú Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín.“
3.
V prílohe sa oddiel 1: Dusičnany nahrádza oddielom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od dátumu nadobudnutia účinnosti. Maximálne hodnoty pre rukolu stanovené v bode 1.5 prílohy sa uplatňujú od 1. apríla 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. decembra 2011