ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 27. júna 2012
o štátnej pomoci SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
[oznámené pod číslom C(2012) 4194]
(Iba španielske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2013/198/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, v súvislosti s pomocou C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Dňa 15. apríla 2009 španielske orgány na účely právnej istoty oznámili, že spoločnosť BIZKAILUR S.A. (ďalej len „BIZKAILUR“) a Diputación Foral de Bizkaia (orgán provincie Bizkaia, ďalej len „Diputación“) na jednej strane a súkromné spoločnosti Habidite Technologies País Vasco S.A. (ďalej len „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (ďalej len „skupina AFER“) a Grupo Habidite (ďalej len „skupina Habidite“) na strane druhej uzatvorili 15. decembra 2006 dve zmluvy.
(2)
Dňa 2. decembra 2009 Komisia začala v súvislosti s oznámenými zmluvami konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dňa 12. marca 2010 bolo rozhodnutie o začatí konania uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4).
(3)
Španielske orgány nepredložili k rozhodnutiu o začatí konania žiadne pripomienky. Spoločnosť Habidite predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 9. apríla 2010. Listom z 15. apríla 2010 boli uvedené pripomienky doručené španielskym orgánom, ktoré odpovedali listom z 12. mája 2010. Žiadna tretia strana sa k uvedenému rozhodnutiu o začatí konania nevyjadrila.
(4)
Dňa 6. septembra 2010 požiadala spoločnosť Habidite o prístup k dokumentom španielskych orgánov podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001 (5). Komisia prediskutovala túto žiadosť so španielskymi orgánmi 10. Septembra 2010. Španielske orgány 13. septembra 2010 oznámili, že nemajú námietky proti poskytnutiu prístupu spoločnosti Habidite k požadovaným dokumentom. Španielske orgány poskytli požadované dokumenty spoločnosti 7. októbra 2010.
(5)
Komisia požiadala španielske orgány o dodatočné informácie listom z 28. júna 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 26. júla 2010, a listom z 8. decembra 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 14. januára 2011.
(6)
Dňa 27. júla 2010 Habidite predložila ďalšie pripomienky a informácie, na ktoré španielske orgány odpovedali 3. novembra 2011; 6. apríla 2011 (zaznamenané ako prijaté 13. apríla 2011), na ktoré španielske orgány odpovedali 30. mája 2011 (zaznamenané ako prijaté 6. júna 2011); a 7. júla 2011. Dňa 3. februára 2011 sa na žiadosť spoločnosti Habidite stretli príslušné útvary Komisie v Bruseli so zástupcami uvedenej spoločnosti.
II. ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
(7)
Predmetom tohto rozhodnutia sú dve zmluvy, ktoré 15. decembra 2006 uzatvorili spoločnosti BIZKAILUR a Diputación na jednej strane a spoločnosť Habidite, skupina AFER a skupina Habidite na strane druhej.
(8)
BIZKAILUR je spoločnosť v úplnom vlastníctve Diputación, ktorej sociálny cieľ je kúpiť a upraviť pozemky na podporu projektov priemyselnej výstavby a sociálneho bývania v provincii Bizkaia. V júni 2010 sa spoločnosť BIZKAILUR spolu s ďalšími verejnými spoločnosťami s podobným rozsahom pôsobnosti zlúčili do súčasnej spoločnosti AZPIEGITURAK S.A.U., ktorá je takisto v úplnom vlastníctve Diputación a vykonáva podobnú činnosť (6).
(9)
Habidite je spolu s ostatnými spoločnosťami skupiny Habidite súčasťou súkromnej skupiny AFER, ktorej hlavným sídlom je mesto Ortuella v provincii Bizkaia (7). Skupina AFER pozostávala v deň oznámenia z 13 spoločností (8) pôsobiacich v odvetví stavebníctva a súvisiacich odvetviach. V tom období boli všetky spoločnosti skupiny AFER vo väčšinovom vlastníctve a pod kontrolou […] (9). Ako uvádzajú Diputación a Habidite, v čase uzatvorenia obidvoch oznámených zmlúv nebola ani spoločnosť Habidite, ani skupina AFER firma v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (10) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“).
(10)
Oznámené zmluvy sa uzatvorili na podporu nového investičného projektu, ktorý mala realizovať spoločnosť Habidite: vybudovanie závodu vyrábajúceho stavebné moduly (ďalej len „závod Habidite“) v Alonsotegi, obci v konurbácii Gran Bilbao, ktorá sa v čase uzatvorenia oznámených zmlúv považovala za podporovaný región podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (11). Predpokladalo sa, že podnik Habidite vytvorí v tejto podporovanej oblasti 1 100 nových pracovných miest.
(11)
V novom závode sa mali vyrábať „moduly Habidite“, t. j. prefabrikované stavebné moduly určené na priamu montáž domov/budov. Moduly Habidite sa mali vyrábať podobnou technológiou aká sa používa v automobilovom priemysle, a preto sa mali dopravovať a priamo montovať na miestach určenia. Výrobok sa považoval za inovatívny nielen pre použitie jedinečnej výrobnej technológie, ale tiež pre úspory času a zdrojov pri montáži konečného výrobku (budovy a domy) a použitie materiálov umožňujúcich úspory energie. Spoločnosť v súvislosti s týmto výrobkom požiadala o udelenie viacerých patentov (12).
(12)
Podľa informácií, ktoré poskytla Diputación, sa v čase uzatvorenia uvedených dvoch oznámených zmlúv odhadovali náklady na tento investičný projekt v Alonsotegi na 55 miliónov EUR takto:
Pozemky
4,8 milióna EUR
Priemyselná výstavba
22,5 milióna EUR
Úprava pozemkov (urbanización)
4,04 milióna EUR
Zariadenia
24,0 milióna EUR
Spolu
55,34 milióna EUR
(13)
Ročná produkcia plánovaného závodu Habidite sa odhadovala na 3 500 domov v prvých rokoch prevádzkovania závodu a 4 500 domov v období úplnej výrobnej kapacity.
(14)
Na účely pochopenia okolností, za ktorých sa oznámené zmluvy uzatvorili 15. decembra 2006, je potrebné stručne opísať právny rámec, ktorý sa uplatňuje na poskytovanie sociálneho bývania v País Vasco (ďalej len „Baskicko“).
(15)
Pred vypuknutím krízy v roku 2008 boli priemerné ceny nehnuteľností v tomto autonómnom spoločenstve (comunidad autónoma) vyššie ako v ostatných častiach Španielska a zostali vyššie až do dňa tohto rozhodnutia. Baskické orgány sa usilovali zabezpečiť znevýhodneným skupinám obyvateľov prístup k bývaniu prostredníctvom poskytnutia sociálneho bývania v rámci tzv. chráneného režimu (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas). Ďalej sa uvádza povaha každej z týchto dvoch kategórií sociálneho bývania.
(16)
V zákone Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (ďalej len „regionálny zákon 2/2006“) sa ustanovuje, že:
a)
na výstavbu obydlí v rámci chráneného (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas) sa musí poskytnúť 40 % mestských stavebných pozemkov, pričom sa poskytne 20 % pre každý režim (článok 80 ods. 2 regionálneho zákona 2/2006);
b)
pokiaľ ide o pozemky mimo mesta, ktoré sú vhodné na výstavbu, na bývanie v chránenom režime (viviendas protegidas) sa musí vyhradiť 55 % a na bývanie v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) 20 % (článok 80 ods. 3 regionálneho zákona 2/2006).
(17)
Domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) patria do kategórie medzi chráneným sociálnym bývaním a domami voľne predávanými na trhu. Regionálny zákon 2/2006 obmedzuje ceny za domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) na maximálne 1,7-násobok maximálnej ceny za rovnaké domy v režime úplne chráneného bývania (viviendas protegidas). Maximálne ceny za domy v režime úplne chráneného bývania v provincii Bizkaia sa stanovujú na základe nariadenia (Orden) Úradu pre bývanie a sociálne veci z 1. augusta 2004 (14), v ktorom sa stanovuje počiatočná regulovaná cena, ktorá sa ďalej ročne indexuje na základe indexu spotrebiteľských cien (ĺndice de Precios al Consumo), ktorý určuje Španielsky štatistický úrad (Instituto Nacional de Estadística).
(18)
Diputación uvádza, že v roku 2006, keď sa uzatvorili oznámené zmluvy, boli výsledné maximálne ceny chráneného bývania (viviendas protegidas) nasledujúce:
-
1 351,86 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe I nariadenia z 1. augusta 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe II nariadenia z 1. augusta 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 pre ostatné obce,
-
472,40 EUR/m2 pre prístavby za nebytové priestory (garáž/odkladacie priestory atď.).
Maximálne ceny domov v režime viviendas tasadas boli obmedzené na 1,7-násobok uvedených cien.
(19)
Diputación uvádza, že keď spoločnosť BIZKAILUR uzatvorila s Habidite oznámené zmluvy, BIZKAILUR konala v rámci Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (zákon č. 7/1985) (15), podľa ktorého obce autonómne spravujú veci miestneho záujmu vrátane poskytovania sociálneho bývania (článok 25). Na základe článku 109 ods. 2 Real Decreto 1372/1986 (kráľovský dekrét 1372/1986) a článku 79 zákona č. 7/1985 (v konsolidovanom znení) obce bezplatne alebo za protihodnotu previedli na spoločnosť BIZKAILUR majetok nevyhnutný na realizáciu cieľov sociálneho bývania. V čase uzatvorenia oznámených zmlúv (15. decembra 2006) boli ciele sociálneho bývania vymedzené v pláne poskytovania sociálneho bývania v provincii Bizkaia v období rokov 2004 - 2007, ktorý Diputación schválila v roku 2004 - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (ďalej len „plán Foral“). Diputación uvádza, že podľa plánu Foral mala BIZKAILUR poskytnúť v období rokov 2004 - 2007 spolu 3 000 domov v chránenom režime.
(20)
Diputación a BIZKAILUR podľa prvej zmluvy - označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 1“, ďalej len „zmluva o pozemkoch“ - mali realizovať v lehote 24 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy odkúpenie a úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou 101 430 m2 (81 600 m2 na priemyselný podnik, 5 300 m2 na kancelárie a 14 300 m2 na iné priemyselné využitie) v priemyselnej oblasti Montealegre v Alonsotegi (článok 1 bod ii) druhej časti uvedenej zmluvy). Spoločnosť BIZKAILUR mala v lehote 12 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy previesť upravené pozemky do vlastníctva Habidite (článok 1 bod iii) druhej časti uvedenej zmluvy) „bez poplatkov, výdavkov alebo príspevkov“ za cenu, ktorá sa rovná „efektívnym nákladom, ktoré vzniknú spoločnosti BIZKAILUR v súvislosti s ich odkúpením“ (článok 1 bod vi) druhej časti uvedenej zmluvy). Habidite mala zaplatiť túto cenu v lehote 7 rokov odo dňa prevodu vlastníctva v štyroch rovnakých splátkach (po 25 %), ktorých splatnosť je do konca 4., 5., 6. a 7. roka (článok 1 bod vii) druhej časti zmluvy).
(21)
Diputación podľa druhej zmluvy - označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 2“, ďalej len „zmluva o domoch“ - by priamo alebo prostredníctvom spoločnosti BIZKAILUR odkúpila od Habidite spolu 1 500 domov, z ktorých 750 má plochu menšiu ako 75 m2. Diputación alebo BIZKAILUR by objednali výstavbu 1 500 domov v období od mája 2007 do konca júna 2010 tak, aby do mája 2011 bolo možné odovzdať spolu 1 500 domov.
(22)
Podľa zmluvy sa mali na pozemkoch, ktorý spoločnosti Habidite poskytla spoločnosť BIZKAILUR, vybudovať domy, ktoré potom mala predať priamo Diputación, spoločnosť BIZKAILUR, alebo samotná spoločnosť Habidite v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) v súlade s platnými ustanoveniami o maximálnej cene (pozri odôvodnenia 14 až 19). Keby uvedené domy mala predať Diputación alebo BIZKAILUR, Habidite by nezískala do vlastníctva pozemky, na ktorých sa mali domy vybudovať. V takom prípade by jej úlohou bolo výlučne postaviť domy.
(23)
V zmluve sa takisto ustanovovalo, že Habidite alebo skupina AFER môže výnimočne v súvislosti s niektorými domami zahrnutými v zmluve tiež konať ako promotér (článok A písm. f) zmluvy o domoch). V uvedených výnimočných prípadoch by Habidite alebo AFER najprv získala do vlastníctva pozemky potrebné na výstavbu týchto domov, následne by vykonala stavebné práce a nakoniec by domy predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas). V uvedenom prípade by Habidite alebo AFER dostala za tieto domy len určenú cenu, ako sa uvádza ďalej, pričom časť sumy zodpovedajúcej cene pozemku, by previedla na Diputación a/alebo BIZKAILUR.
(24)
Podľa článku A písm. e) zmluvy o domoch by Habidite dostala za 1 500 domov takúto cenu:
a)
domy s rozlohou viac ako 75 m2: 83 % z ceny, ktorú uplatňuje BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory);
b)
domy s rozlohou menej ako 75 m2: 83,30 % z ceny, ktorú dostane BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % z ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory atď.).
(25)
Spoločnosti BIZKAILUR by zostalo zvyšných 17 % alebo 16,70 % z ceny za domy (okrem nebytových priestorov - garáží, odkladacích priestorov atď. -, ktorých celú predajnú cenu by dostala Habidite).
(26)
V príklade, ktorý uviedla Diputación, by Habidite dostala za dom s rozlohou 75 m2 predaný v roku 2006 v čiastočne chránenom režime túto cenu: 143 060,58 EUR (83 % zo 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7) plus 28 107,6 EUR za nebytové priestory (100 % z 35 m2 × 472,4 EUR) z celkovej ceny 200 495,5 EUR, za ktorú by BIZKAILUR predala dom v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas).
(27)
Podľa článku A písm. g) zmluvy o domoch mohla Diputación alebo BIZKAILUR vo výnimočnom prípade predať niektoré z 1 500 domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, za trhovú cenu, a v tom prípade by Habidite dostala taký istý percentuálny podiel z predajnej ceny, ako sa uvádza v článku A písm. e) a v odôvodnení 24.
(28)
Spoločnosti Diputación a BIZKAILUR nevyhlásili pred uzatvorením zmluvy o domoch s Habidite verejnú súťaž.
(29)
Projekt Habidite bol nakoniec de facto prerušený. Diputación uvádza, že hlavným dôvodom bolo, že spoločnosti BIZKAILUR by vznikli vyššie náklady, ako sa pôvodne odhadovalo na kúpu a úpravu pozemkov na priemyselné využitie, na ktorých by bol postavený závod Habidite.
(30)
Diputación oznámila (16), že BIZKAILUR v období od mája 2007 do apríla 2008 kúpila 205 487,73 m2 pozemkov na tento projekt, za ktoré zaplatila spolu 4,7 milióna EUR. Diputación uvádza, že bolo nevyhnutné odkúpiť ďalších 95 000 m2, a v tejto súvislosti sa odhadovali dodatočné náklady vo výške 2,6 milióna EUR. Pokiaľ ide o náklady na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, v marci 2009 sa odhadovali na 28,5 milióna EUR.
(31)
Pozemky, ktoré do vlastníctva získala BIZKAILUR na účely tohto projektu, sa nepreviedli do vlastníctva Habidite.
III. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(32)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 (17) dospela k záveru, že sa zdá, že aj zmluva o pozemkoch, aj zmluva o domoch zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Preto pomoc zrejme nie je zlučiteľná so ZFEÚ podľa nijakých príslušných pravidiel štátnej pomoci.
(33)
Komisia v súvislosti so zmluvou o pozemkoch dospela k predbežnému záveru, že podmienky ustanovujúce príjemcovi splatiť sumu za kúpu a úpravu pozemkov sú podobné ako bezúročný úver, a preto poskytujú Habidite výhodu, ktorú by nezískala na trhu.
(34)
V rozhodnutí o začatí konania sa v súvislosti so zmluvou o domoch uvádza, že sa zdá, že cena, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, podľa všetkého nie je bežná trhová sadzba, keďže príjemca vo svojom vlastnom podnikateľskom pláne odhadol, že priemerná cena, ktorú dostane od BIZKAILUR, bude 2 012,19 EUR/m2, pričom priemerná odhadovaná trhová cena by bola 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Komisia na základe rozsudku súdu vo veci P&O Ferries (18) takisto dospela k záveru, že existujú rôzne náznaky výhod pre Habidite: a) zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže; b) Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR ani netvrdili, ani nepreukázali, že je potrebné poskytnúť sociálne bývanie; c) v zmluve o domoch sa uvádzala možnosť predať na trhu niektoré z 1 500 domov odkúpených od Habidite. Takisto konštatovala, že prostredníctvom odkúpenia veľkej časti novej výroby závodu v prvých rokoch jeho činnosti sa znížili riziká, ktoré sa zvyčajne spájajú s novým investičným projektom. Pokiaľ ide o kritérium využitia štátnych zdrojov a ich pripísateľnosť štátu, v rozhodnutí sa v súvislosti s potenciálnou pomocou v prípade oboch zmlúv zdôrazňovalo, že BIZKAILUR je spoločnosť, ktorú úplne vlastnia a riadia verejné orgány a ktorá vykonáva činnosti, ktorými ju poveril štát. V súvislosti so selektívnosťou sa konštatovalo, že zmluvy jednoznačne zvýhodnili výlučne Habidite a skupinu AFER. V súvislosti s narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod v rámci Únie sa zdôrazňuje, že Habidite pôsobí v odvetví stavebníctva, kde je hospodárska súťaž veľmi intenzívna a kde by mohla pomoc poskytnutá jednej spoločnosti poškodiť spoločnosti z ostatných členských štátov.
(36)
V rozhodnutí o začatí konania sa vyjadrili pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci, ktorú prípadne obsahujú oznámené zmluvy, so ZFEÚ podľa kritérií zlučiteľnosti ustanovených v Usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (19), v nariadení Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (20) a v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (21).
IV. PRIPOMIENKY ŠPANIELSKYCH ORGÁNOV
(37)
Španielske orgány nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania (pozri odôvodnenie 3), na žiadosť Komisie však po prijatí rozhodnutia o začatí konania poskytli dodatočné informácie a takisto reagovali na niektoré tvrdenia spoločnosti Habidite. Stručné zhrnutie týchto reakcií a dodatočných informácií je uvedené v odôvodneniach 48 až 54.
V. PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN
(38)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 6, spoločnosť Habidite 9. apríla 2010 predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a 27. júla 2010, 6. apríla 2011 a 7. júla 2011 poskytla dodatočné informácie a pripomienky. Habidite tak poskytla dôležité faktické informácie, ktoré v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania neboli Komisii známe, a predložila tvrdenia s cieľom spochybniť existenciu štátnej pomoci v oznámených zmluvách. Stručné zhrnutie týchto tvrdení a dodatočných faktických informácií, ktoré predložila Habidite, je uvedené v odôvodneniach 39 až 47.
(39)
Po prvé, spoločnosť Habidite tvrdí, že v ten istý deň, keď sa uzatvorila zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch (15. decembra 2006), sa uzatvorila tretia zmluva. Diputación sa v tejto tretej zmluve (ďalej len „zmluva o pomoci na podporu vzdelávania“) zaviazala poskytnúť spoločnosti Habidite pomoc na podporu vzdelávania 1 100 nových najatých pracovníkov v závode Habidite. Diputación sa predovšetkým zaviazala uhradiť náklady na vzdelávanie 1 100 pracovníkov, kým Habidite sa zaviazala zachovať 1 100 nových pracovných miest v období aspoň 5 rokov. Keďže projekt Habidite zlyhal, zmluva o pomoci na podporu vzdelávania bola tiež de facto prerušená (pozri odôvodnenia 29 až 31).
(40)
Po druhé, spoločnosť Habidite poskytla dokumenty, z ktorých vyplýva, že projektu Habidite bola rozhodnutím baskickej vlády (Gobierno Vasco) z 30. decembra 2008 poskytnutá regionálna pomoc v celkovej výške 6 miliónov EUR v rámci uplatnenia schémy pomoci XR 175/2007, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka (22).
(41)
Po tretie, spoločnosť Habidite uviedla, že po prerušení projektu Habidite podala prostredníctvom listov zo 6. februára 2009 a 17. septembra 2009 žalobu na Diputación a BIZKAILUR za nedodržanie záväzkov vyplývajúcich z uvedených troch zmlúv. Habidite takisto uviedla, že plánovala predložiť svoje sťažnosti príslušnému španielskemu súdu.
(42)
Spoločnosť Habidite tvrdí, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch nespĺňajú kumulatívne kritériá existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(43)
V súvislosti s prvkami štátnej pomoci inými ako prvok zvýhodnenia spoločnosť Habidite predložila nasledujúce tvrdenia, ktoré sú spoločné pre obe oznámené zmluvy:
a)
Ani jedna z uvedených dvoch zmlúv nezahŕňa prenos štátnych zdrojov, pretože nemajú za následok stratu verejných zdrojov, keďže zahŕňajú nezávislé trhové transakcie (podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci PreussenElektra (23)).
b)
Nemalo by sa predpokladať, že v zmluve o domoch sa splnilo kritérium selektívnosti len preto, že zmluva nebola uzatvorená na základe verejnej súťaže. Podľa Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (25) sa takéto zmluvy môžu uzatvoriť tiež priamo, t. j. bez verejnej súťaže, pokiaľ to odôvodňuje technický charakter projektu alebo v súvislosti s ochranou výlučných práv.
c)
Jedinečný charakter prefabrikovaných modulov Habidite, pokiaľ ide o vlastnosti výrobku a montážny postup, vylučuje možnosť narušenia hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. Španielsky orgán na ochranu hospodárskej súťaže vymedzil v rozsudku vo veci N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco príslušný trh ako „výrobu, predaj a prenájom modulárnych budov“. Jedinečnosť modulov Habidite podľa tohto vymedzenia znamená, že nemá priamych konkurentov, ktorí by mohli byť týmito dvomi zmluvami poškodení. Okrem toho sa v rozhodnutí Komisie vo veci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) konštatuje, že trh pre modulárne budovy je miestny alebo regionálny, keďže náklady na dopravu vylučujú možnú konkurenciu z väčších vzdialeností. Vzhľadom na technologické vlastnosti výrobku boli ceny Habidite veľmi konkurenčné.
(44)
Spoločnosť Habidite takisto predložila osobitné podrobné tvrdenia s cieľom spochybniť, že niektorá z oznámených dvoch zmlúv jej poskytovala výhodu.
(45)
Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o domoch v podstate tvrdí, že nemohla mať nijakú výhodu, keďže určené predajné ceny neboli v skutočnosti vyššie, ale nižšie ako trhové ceny. Konkrétne:
a)
Ceny, ktoré by získala spoločnosť Habidite podľa zmluvy o domoch, boli podľa definície nižšie ako trhová úroveň vzhľadom na to, že domy by predala BIZKAILUR za regulované ceny, ktoré boli nižšie ako trhová úroveň a ktoré stanovuje zákon za domy, ktoré sa majú predať v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) - pozri odôvodnenia 14 až 19.
b)
Priemerná cena, ktorú by dostala spoločnosť BIZKAILUR za domy, ktoré postavila spoločnosť Habidite, t. j. 2 010,19 EUR/m2, bola porovnateľná s priemernými cenami, ktoré BIZKAILUR zaplatila v tom čase podľa podobnej zmluvy za výstavbu domov, ktoré sa mali predať v rámci chráneného a čiastočne chráneného režimu. Habidite napríklad uvádza, že BIZKAILUR zaplatila v roku 2007 za výstavbu sociálnych bytov v obci Lemoiz 2 277 EUR/m2, v obci Ziérbana 1 964 EUR/m2 a v obci Areatza 2 021 EUR/m2. Priemerná cena domov, ktoré sa v roku 2007 predávali v štyroch obciach provincie Bizkaia v režime viviendas tasadas, bola 1 808,69 EUR/m2 za domy s rozlohou 84 m2 (27).
c)
Habidite by v každom prípade dostala na základe zmluvy o domoch len 83 % a prípadne 83,30 % priemernej ceny 2 010,19 EUR/m2 (za domy s rozlohou menšou ako 75 m2) - pozri odôvodnenia 24 až 25. V tejto súvislosti sa v rozhodnutí o začatí konania chybne konštatuje, že cena 2 010,19 EUR/m2 bola cena, ktorú by Habidite dostala podľa tejto zmluvy.
d)
Priemerná cena, ktorú mala BIZKAILUR dostať za domy, ktoré vybudovala Habidite, bola omnoho nižšia ako cenová úroveň za podobné domy, ktoré sa v provincii voľne predávali na trhu. Priemerná cena na trhu v provincii Bizkaia v roku 2007 bola 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o pozemkoch tvrdí, že z tejto zmluvy by pre ňu nevyplývala žiadna výhoda, keďže, podľa jej názoru, by musela spoločnosti BIZKAILUR zaplatiť nielen skutočné náklady súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov, uvedené v zmluve, ale takisto náklady na financovanie tejto činnosti.
(47)
Navyše Habidite spochybňuje náklady, ktoré odhadla Diputación na odkúpenie a úpravu pozemkov. Podľa zmluvy o pozemkoch mala spoločnosť BIZKAILUR pre tento projekt odkúpiť len 101 403 m2, a nie 205 000 m2, ako uvádza Diputación. Navyše tvrdenie Diputación, že náklady na úpravu pozemkov s rozlohou 254 785 m2 na priemyselné využitie sú 28,5 milióna EUR, je chybné. Zdá sa, že tieto náklady sa v skutočnosti rovnajú nákladom, ktoré vznikli Diputación v súvislosti s iným projektom, konkrétne výstavbou diaľnice v oblasti Kadagua, časť Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite tiež tvrdí, že pozemky odkúpené na projekt Habidite sa protizákonne využívajú ako skládka odpadu, ako sa zároveň konštatuje v rozsudku vnútroštátneho súdu (rozsudok Súdu prvého stupňa v Barakalde č. 148/2010 z 1. septembra 2010).
VI. DODATOČNÉ INFORMÁCIE A ODPOVEDE ŠPANIELSKYCH ORGÁNOV NA PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI HABIDITE
(48)
Diputación v reakcii na otázky Komisie potvrdila, že projekt Habidite bol prerušený a že sa neplnia zmluvné povinnosti voči spoločnosti Habidite vyplývajúce zo zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch.
(49)
V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 39) Diputación poukazuje na skutočnosť, že jej záväzok poskytnúť pomoc na podporu vzdelávania 1 100 pracovníkov závodu Habidite bol podľa článku 10 zmluvy podmienený dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane implicitného, a teda možného oznámenia Komisii alebo zúčtovania podľa platných pravidiel štátnej pomoci. Diputación potvrdzuje, že príslušná pomoc na podporu vzdelávania nebola vyplatená.
(50)
Diputación v odpovedi na otázky týkajúce sa vzťahu medzi oznámenými zmluvami a regionálnou pomocou, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda, a na otázku, či sa oba súbory opatrení týkali toho istého investičného projektu nevylúčila, že investičný projekt je ten istý, uviedla však, že to nevyhnutne neznamená, že oprávnené investičné náklady, ktoré zohľadnila regionálna vláda v roku 2008 v pomoci vo výške 6 miliónov EUR, boli tie isté oprávnené náklady na projekt ako v roku 2006, keď sa uzatvorili obidve oznámené zmluvy. Diputación v tejto súvislosti odkazuje na informácie, ktoré poskytla baskická vláda a Habidite.
(51)
Diputación poukazuje na súčasné znenie ustanovenia v zmluve o pozemkoch, a to v súvislosti so sumou, ktorú mala uhradiť spoločnosť Habidite podľa zmluvy o pozemkoch, a najmä v súvislosti s tvrdením spoločnosti Habidite, že svoju povinnosť uhradiť uvedenú sumu vykladá tak, že uvedená suma zahŕňa náklady na financovanie súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov. V ustanovení článku 1 bode vi) zmluvy o pozemkoch sa uvádza: „Cena, ktorú zaplatí [Habidite], sa rovná efektívnym nákladom, ktoré uhradí BIZKAILUR S.A. […] za odkúpenie pozemkov uvedených v […]“ (zdôraznené).
(52)
Napokon podľa informácií, ktoré mala Diputación k dispozícii, sa Habidite a skupina AFER nepovažovali v čase uzatvorenia uvedených dvoch zmlúv za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
(53)
Baskická vláda poskytla informácie o regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla spoločnosti Habidite vrátane oprávnených výdavkov, ktoré sa zohľadnili v súvislosti s poskytnutím tejto pomoci. V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú kategórie oprávnených výdavkov:
Investície spolu (mil. EUR)
90,42
Výdavky na výskum a vývoj
13,71
Oprávnené výdavky, z toho:
76,71
IT
2,85
Pozemky
5,5
Budovy
34,76
Technické zariadenie
19,14
Stroje
11,94
Ostatné zariadenia
0,737
Zariadenie IT
0,965
Pozemky a budovy navyše
3,9
Oprávnené výdavky spolu
72,8
Poskytnutá pomoc
6
(54)
Táto pomoc nebola vyplatená. Dňa 19. februára 2009 španielske orgány podľa ustanovení bodu 65 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (29) predložili Komisii formulár informácií pre pomoc, ktorá sa v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci poskytuje veľkým investičným projektom, ktoré nepodliehajú oznamovacej povinnosti (30).
VII. POSÚDENIE
(55)
Z dôvodov uvedených v nasledujúcich odsekoch sa toto rozhodnutie netýka a) zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú 15. decembra 2006 uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite a b) regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite.
(56)
V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite v rovnaký deň ako oznámené zmluvy (pozri odôvodnenia 39 a 49), Komisia konštatuje, že toto opatrenie španielska vláda neoznámila a nevzťahovalo sa naň rozhodnutie o začatí konania. Podľa zavedenej praxe (31) sa štátna pomoc považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V ustanoveniach článku 10 zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 49) sa povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podmieňuje dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane pravidiel Únie o štátnej pomoci. Z toho vyplýva, že povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nie je možné považovať v čase uzatvorenia zmluvy za nepodmienenú. Okrem toho španielske orgány potvrdili, že pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nebola vyplatená. V každom prípade, keďže projekt Habidite v Alonsotegi sa nerealizoval, je pravdepodobné, že táto pomoc nebude v budúcnosti vyplatená.
(57)
Rozhodnutie sa netýka ani regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite (pozri odôvodnenia 40 a 50). Je však potrebné zdôrazniť, že obe oznámené zmluvy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 sa týkajú toho istého investičného projektu, t. j. vybudovania závodu na výrobu stavebných modulov Habidite v Alonsotegi. Baskická vláda ani Diputación toto tvrdenie konkrétne nespochybnili (pozri odôvodnenie 50).
(58)
Podľa bodu 66 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (32) je nevyhnutné, aby španielske orgány zabezpečili súlad s ustanoveniami o kumulácii pomoci vzťahujúcimi sa na poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.
(59)
Okrem toho je potrebné pripomenúť, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 30), odkúpenie pozemkov potrebných pre tento investičný projekt sa začalo v máji 2007 a ďalšie parcely boli na tento účel následne odkupované do apríla 2008. Projekt sa teda začal realizovať v máji 2007. V ustanoveniach bodu 38 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (33) sa uvádza, že v záujme zabezpečenia, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulačný účinok pre investície, pomoc sa môže poskytnúť v rámci programov pomoci vtedy, ak príjemca predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v programe, a táto žiadosť je podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte.
(60)
Pred posúdením existencie pomoci a jej zlučiteľnosti so ZFEÚ je nevyhnutné, aby Komisia určila uplatniteľné pravidlá štátnej pomoci rationae temporis.
(61)
Dňa 15. decembra 2006 boli uzatvorené zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch, ktoré však boli oznámené Komisii na preskúmanie až v apríli 2009. Ako sa uvádza v odôvodnení 56, štátna pomoc sa podľa zavedenej praxe (34) považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V prípade oboch uvedených oznámených zmlúv sa takáto právne záväzná, nepodmienená povinnosť ustanovila 15. decembra 2006, keď Diputación a BIZKAILUR tieto dve oznámené zmluvy uzatvorili. Preto je akákoľvek pomoc súvisiaca s týmito dvomi zmluvami protiprávna, keďže pri jej poskytnutí bola porušená oznamovacia povinnosť ustanovená v článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
(62)
Podľa judikatúry vo veci CELF/SIDE (35) nijaké následné oznámenie alebo vyhlásenie o zlučiteľnosti neodstráni protiprávny charakter pomoci, pri ktorej poskytnutí sa porušila oznamovacia povinnosť alebo povinnosť pozastaviť výkon. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie protiprávnej štátnej pomoci (36), pravidlá uplatniteľné na posudzovanie protiprávnej pomoci sú pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci - v tomto prípade 15. decembra 2006. Takisto ustanovenia bodov 63 a 105 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (37) potvrdzujú tieto zásady. Komisia sa bude preto pri posudzovaní existencie pomoci a zlučiteľnosti riadiť pravidlami štátnej pomoci, ktoré boli platné 15. decembra 2006, keď sa uzatvorili tieto dve oznámené zmluvy.
VII.1. Existencia pomoci
(63)
Je potrebné, aby Komisia posúdila, či kontrolované opatrenia spĺňajú kumulatívne podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ s cieľom zistiť, či uvedené opatrenia zahŕňajú štátnu pomoc. V uvedenom článku sa ustanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. V ďalších častiach sa skúmajú tieto kumulatívne kritériá pre každú z týchto dvoch oznámených zmlúv.
VII.1.1 Opatrenie č. 1: Zmluva o pozemkoch
(64)
Jedným z kritérií na určenie, či príslušné opatrenie zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je využitie štátnych zdrojov, a to buď prostredníctvom vyplatenia štátnych zdrojov, alebo ako ušlý zisk štátu. Navyše podľa ustálenej judikatúry (38) sa ako štátne zdroje kvalifikujú zdroje verejných alebo súkromných podnikov, ktoré môžu verejné orgány priamo alebo nepriamo kontrolovať, keď zostanú pod verejnou správou, a teda dostupné príslušným verejným orgánom. Komisia v tejto súvislosti poukazuje v odôvodneniach 65 a 66 na nasledujúce skutočnosti.
(65)
Po prvé Diputación a BIZKAILUR spolu uzatvorili zmluvu o pozemkoch. V zmluve je niekoľko jasných náznakov, že BIZKAILUR v rámci tejto zmluvy konala na pokyn Diputación. Zmluvu o pozemkoch uzatvoril predseda Diputación (Diputado General) v mene Diputación a BIZKAILUR. V bode 2 preambuly zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že verejno-politické ciele Diputación ako 100 % vlastníka BIZKAILUR zahŕňajú podporu nových a inovatívnych investičných projektov, tvorbu pracovných miest a uľahčenie prístupu občanov provincie Bizkaia k sociálnemu bývaniu. V bode 5 preambuly zmluvy o pozemkoch sa ustanovuje, že zmluva sa uzatvára s cieľom dosiahnuť priamo alebo prostredníctvom verejných spoločností ako BIZKAILUR ciele hospodárskej a sociálnej politiky uvedené v bode 2 preambuly.
(66)
Po druhé Diputación spravovala zdroje, ktoré mala spoločnosť BIZKAILUR využiť na splnenie svojich povinností týkajúcich sa odkúpenia pozemkov na vybudovanie závodu Habidite v Alonsotegi a ich úpravy na priemyselné využitie. BIZKAILUR je od roku 1999 v úplnom vlastníctve a pod kontrolou Diputación (39). Splnené sú nasledujúce „organické“ a „štrukturálne“ ukazovatele ustanovené v rozsudku vo veci Stardust Marine (40), ktoré určujú, či sú činnosti BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch pripísateľné štátu:
a)
Diputación vymedzila rozsah činností BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch;
b)
na účely tejto zmluvy BIZKAILUR konala výslovne v mene Diputación;
c)
z osobitného charakteru činností BIZKAILUR, ktoré boli zamerané výlučne na dosiahnutie cieľov verejnej politiky vyplýva, že tento podnik nebol na trhu bežným subjektom, konkurujúcim za trhových podmienok.
(67)
Na základe ukazovateľov v odôvodneniach 65 a 66 sa zistilo, že v prípade zmluvy o pozemkoch je kritérium využitia štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu splnené.
(68)
Komisia preskúmala podmienky zaplatenia sumy za pozemky, ktoré mala Diputación a BIZKAILUR poskytnúť na projekt Habidite v Alonsotegi, ako sa uvádza v článku 1 bode vi) a vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch (pozri tiež vyššie uvedené odôvodnenie 20), a na základe toho konštatuje nasledujúce skutočnosti v odôvodneniach 69 až 83.
(69)
V článku 1 bode vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že suma, ktorú mala zaplatiť Habidite za pozemky, ktoré BIZKAILUR odkúpila a upravila na priemyselné využitie, bola vo výške „efektívnych nákladov, ktoré BIZKAILUR […] predpokladala na odkúpenie pozemkov […]“. Habidite tvrdila (pozri odôvodnenie 46), že podľa jej názoru to zahŕňa takisto náklady na financovanie. Takýto výklad nie je prijateľný. Odkaz na „efektívne náklady vynaložené na odkúpenie pozemkov“ je dostatočne jasný a nevyžaduje si ďalší výklad: zahŕňa len cenu, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov.
(70)
Preto je nevyhnutné konštatovať, že po prvé toto znenie jednoznačne vylučuje efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie.
(71)
Po druhé, nástroje splatenia ustanovené v článku 1 bode vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch, t. j. štvorročné tolerančné obdobie a následné rozdelenie ďalších štyroch ročných splátok po 25 % z ceny, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov, v skutočnosti predstavujú bezúročný úver. Znenie ustanovení článku 1 bodu vii) zmluvy o pozemkoch nemožno vykladať tak, že zahŕňa takisto náklady na financovanie ekvivalentného úveru, t. j. úroku, ktorý by Habidite musela zaplatiť za podobný úver trhovému veriteľovi. V skutočnosti však nie je jednoznačné, či by súkromný subjekt v podobnej situácii ako BIZKAILUR súhlasil, že nebude Habidite účtovať náklady na úpravu pozemkov a navyše, či by súhlasil so štvorročným tolerančným obdobím na splatenie sumy za odkúpenie pozemkov a sedemročnou lehotou na úplné splatenie, začínajúcou odo dňa prevodu vlastníctva pozemkov na spoločnosť Habidite, bez účtovania akéhokoľvek úroku za toto financovanie.
(72)
Vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodneniach 69 až 71 je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch by spoločnosti Habidite poskytla výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. Uvedená výhoda by pozostávala z nasledujúcich dvoch prvkov:
a)
ušlý úrok za úver vo výške celkových nákladov, ktoré BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov podľa tejto zmluvy - úver s trvaním 7 rokov, so štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými ročnými splátkami (každá vo výške 25 % vyplatenej sumy); a
b)
náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 403 m2, ktorá je nevyhnutná pre tento projekt, ako sa uvádza v článku 1 bode ii) zmluvy o pozemkoch (t. j. minimálne 81 600 m2 na závod, 5 300 m2 na kancelárie a nebytové priestory a 14 300 m2 na priemyselné využitie).
(73)
Pokiaľ ide o prvý prvok, t. j. ušlý úrok v súvislosti so splatením ceny za odkúpenie pozemkov, Komisia odhaduje, že tento úrok by predstavoval ekvivalent čistého grantu (NGE) 13,21 % zo sumy, ktorú BIZKAILUR zaplatila za odkúpenie pozemkov. Výpočet tohto ekvivalentu je uvedený v odôvodneniach 74 až 77.
(74)
Najprv sa na základe referenčnej sadzby uplatniteľnej v Španielsku v decembri 2006 určila úroková sadzba, ktorá sa uplatňuje na podobné úvery, vo výške 4,36 %, ako sa uvádza v oznámení Komisie o referenčných sadzbách (41).
(75)
Potom na základe oznámenia Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (42) (ďalej len „oznámenie Komisie z roku 1997“, ktoré bolo v platnosti v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch) nie je potrebné pridať dodatok k uvedenej referenčnej sadzbe s cieľom vyjadriť profil kreditného rizika Habidite. Podľa oznámenia Komisie z roku 1997 sa posúdili referenčné sadzby s cieľom vyjadriť priemernú úroveň úrokových sadzieb, ktoré sa uplatňovali v jednotlivých členských štátoch na strednodobé a dlhodobé úvery (päť až desať rokov) s bežnou zábezpekou. Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (43) nemalo osobitný vplyv na túto všeobecnú zásadu. Vzhľadom na skutočnosť, že v tom období chýbali priame informácie o ratingu kreditného rizika Habidite alebo skupiny AFER sa Komisia domnieva, že je možné predpokladať, že Habidite sa v tom období považovala za bežnú spoločnosť s bežným ručením. Napokon aj Diputación a Habidite sa zhodovali v názore, že Habidite a skupina AFER sa v tom období nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (pozri odôvodnenie 52).
(76)
Ďalej sa upravil ekvivalent hrubého grantu pomoci zahrnutej v tomto dojednaní o splatení tak, aby zohľadňoval daň z príjmu právnických osôb, ktorú mal zaplatiť príjemca a ktorej výška v tom čase v Španielsku bola 35 %.
(77)
Na základe prvkov uvedených v odôvodneniach 74 až 76 sa v nasledujúcej tabuľke stanovuje výsledný ekvivalent čistého grantu (NGE) pre tento subvencovaný úver:
Výška úveru
100 %
Trvanie úveru
7 rokov
Tolerančné obdobie na splatenie
4 roky
Referenčná sadzba
4,36 %
Marža/dodatok
0
Uplatniteľná úroková sadzba spolu
4,36 %
Ekvivalent hrubého grantu pomoci
20,33 %
Daň z príjmu právnických osôb
35 %
Ekvivalent čistého grantu (po zdanení)
13,21 %
(78)
Komisia tiež konštatuje, že efektívne náklady na odkúpenie pozemkov pre tento projekt, na základe ktorých by sa mal NGE uplatňovať s cieľom určiť výšku pomoci, sú predmetom sporu medzi zmluvnými stranami. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, Diputación tvrdí, že do septembra 2009 BIZKAILUR zaplatila 4,7 milióna EUR na odkúpenie 205 000 m2 pozemkov a odhaduje, že bude potrebných ďalších 2,6 milióna EUR na odkúpenie zvyšných 95 000 m2 potrebných pre tento projekt. Na druhej strane Habidite tvrdí, že BIZKAILUR nemusela odkúpiť takú veľkú plochu pre tento projekt, keďže v zmluve o pozemkoch sa uvádza celková rozloha len 101 403 m2 (pozri odôvodnenie 47).
(79)
Pokiaľ ide o tento spor, Komisia po prvé konštatuje, že podľa presného znenia článku 1 bodu ii) zmluvy o pozemkoch mala byť celková rozloha pozemkov pre tento projekt „minimálne“101 403 m2. Po druhé, Komisia nemôže prijať informované stanovisko k tejto veci na základe informácií, ktoré poskytli strany počas konania vo veci formálneho zisťovania. Keďže sa však pomoc v rámci zmluvy o pozemkoch nevyplatila a nie je potrebné nariadiť jej vymáhanie, otázka presnej sumy, ktorú mala Habidite uhradiť za odkúpenie pozemkov, môže zostať otvorená. Na účely tohto rozhodnutia stačí určiť prvok pomoci vyplývajúci z podmienok splatenia stanovených v zmluve o pozemkoch.
(80)
Podľa článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa tento prvok pomoci týmto stanovuje na 13,21 % nákladov, ktoré mala vynaložiť BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt Habidite. Takto určená suma zodpovedá úroku, ktorý BIZKAILUR stratila a ktorý by účtoval bežný subjekt na trhu za úver s trvaním 7 rokov, štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými splátkami (po 25 % zo splatenej sumy). Základom výpočtu tohto prvku pomoci sú efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov uvedených v článku 1 bode ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
(81)
Podobné zváženie je nevyhnutné v súvislosti s druhým prvkom pomoci v zmluve o pozemkoch, t. j. s nákladmi na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, ktoré podľa zmluvy o pozemkoch nemuseli byť spoločnosti BIZKAILUR uhradené (v tejto súvislosti pozri odôvodnenia 69 a 70). Zmluvné strany sa opäť nezhodujú na výške týchto nákladov. Diputación uvádza, že v marci 2009 sa tieto náklady odhadovali na 28,5 milióna EUR (pozri odôvodnenie 30). Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený (pozri odôvodnenie 47) čiastočne preto, že BIZKAILUR odkúpila väčšiu plochu, ako sa ustanovilo v zmluve o pozemkoch pre tento projekt, a čiastočne preto, že časť pozemkov, ktoré už odkúpila pre projekt, využívala na iné účely, napr. skládka odpadu.
(82)
Takže vzhľadom na to, že pomoc nebola vyplatená a nie je potrebné ju vymáhať, na účely tohto rozhodnutia stačí určiť tento prvok pomoci v zmluve o pozemkoch: pozostáva z celkových nákladov, ktoré by BIZKAILUR musela vynaložiť na úpravu pozemkov pre projekt na priemyselné využitie - podľa ustanovení článku 1 bod iii) druhej časti zmluvy sú to náklady, ktoré podľa ustanovení článku 1 bodu vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch Habidite nemusí spoločnosti BIZKAILUR uhradiť.
(83)
Komisia taktiež konštatuje, že pokiaľ by bola výhoda na základe zmluvy o pozemkoch poskytnutá jednému osobitnému príjemcovi, konkrétne spoločnosti Habidite a skupine AFER, ktorej je Habidite súčasťou, je nevyhnutné považovať túto výhodu, ktorá je opísaná v odôvodneniach 68 až 77 a ktorá pozostáva z dvoch prvkov uvedených v odôvodneniach 80 a 82, za selektívnu.
(84)
Ako sa uvádza v odôvodnení 43, Habidite tvrdí, že oznámené zmluvy nenarúšajú hospodársku súťaž, keďže: a) príslušný trh sa obmedzuje na „výrobu, predaj a prenájom prefabrikovaných modulov“ a b) z jedinečných vlastností prefabrikovaných modulov Habidite vyplýva, že spoločnosť nemá konkurentov.
(85)
Komisia nemôže prijať tvrdenia Habidite. Aj keby bolo možné považovať prefabrikované moduly Habidite vzhľadom na ich vlastnosti za jedinečný výrobok, v tomto prípade je nevyhnutné vymedziť relevantný tovarový trh širšie ako trh pre výstavbu a predaj domov vo všeobecnosti - vrátane domov predávaných na voľnom trhu a domov predávaných v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie).
(86)
Ako tvrdí samotná Habidite, ceny domov, ktoré sa mali predať spoločnosti BIZKAILUR, možno porovnať s cenami domov predávanými na voľnom trhu alebo s cenami domov nakoniec predávaných v chránenom alebo čiastočne chránenom režime. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila zmluvu o predaji domov v čiastočne chránenom režime aj s inými stavebnými spoločnosťami ako Habidite poukazuje na to, že v tom období boli iné stavebné spoločnosti skutočne konkurentmi Habidite v rámci súťaže o poskytovanie domov spoločnosti BIZKAILUR, ktoré sa mali predať v chránenom alebo čiastočne chránenom režime.
(87)
Navyše Habidite v podnikateľskom pláne, ktorý predložila baskickej vláde so žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008 (z novembra 2008, s. 10 - 12), uvádza, že na niektorých španielskych regionálnych trhoch, na ktorých plánovala predávať svoje výrobky (išlo najmä o trhy ako Baskicko, Navarra, Kantábria, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menšom rozsahu takisto o trhy v iných španielskych autonómnych spoločenstvách), súťažila s inými tradičnými stavebnými spoločnosťami. Podľa jej odhadu by sa jej výsledný celkový podiel na španielskom trhu (voľný trh plus projekty sociálneho bývania) zvýšil z 0,4 % v roku 2011 na 1 % v období rokov 2012 - 2016. Habidite napríklad odhadla, že celkový počet domov, ktoré sa mali predať v roku 2011 na celom španielskom trhu, bude približne 320 000 domov, z toho by s počtom 1 403 domov vyrobených v roku 2011 pokryla podiel na trhu vo výške 0,4 %. Pokiaľ ide konkrétne o trh v Baskicku, podľa odhadov Habidite by bol v roku 2011 jej podiel na trhu 0,5 % a v roku 2014 a nasledujúcich rokoch až 2,8 %, pričom predpokladala, že v období rokov 2011 - 2016 bude celkový ročný dopyt po bývaní v tomto regióne 8 000 domov.
(88)
Podľa ustálenej judikatúry sa pomoc považuje za narúšajúcu hospodársku súťaž v prípade, keď posilňuje finančné postavenie a možnosti prijímajúcej spoločnosti v porovnaní s tými konkurenčnými spoločnosťami, ktoré pomoc neprijímajú (44). Vzhľadom na túto zásadu a vyššie uvedené okolnosti je nevyhnutné konštatovať, že pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch spoločnosti Habidite a skupine AFER by narúšala hospodársku súťaž, keďže Habidite by na jej základe mohla znížiť investičné náklady, ktoré spravidla vynaloží samotná spoločnosť, a v porovnaní s aktuálnymi a prípadnými konkurentmi by tak získala konkurenčnú výhodu.
(89)
Rovnako ako sa uvádza v odôvodneniach 84 až 87, nie je možné prijať tvrdenie Habidite, že relevantný geografický trh je iba miestny alebo regionálny, pokiaľ ide konkrétne o montované obytné stavby, a to z dôvodu nákladov spojených s dopravou prefabrikátov. Vzhľadom na geografické susedstvo Baskicka s ostatnými členskými štátmi a jeho polohu pri mori je pravdepodobné, že dodatočné náklady na dopravu by neboli rozhodujúce pri vylúčení prípadných konkurentov Habidite v tomto autonómnom spoločenstve. Naopak, náklady na dopravu by pre Habidite nemuseli predstavovať prekážku, aby sa uchádzala o výstavbu domov v blízkosti členských štátov.
(90)
Podľa tej istej judikatúry, ako sa uvádza v odôvodnení 88, v prípade, keď štátna pomoc posilňuje finančné postavenie spoločnosti v porovnaní s ostatnými konkurentmi v rámci obchodu v Únii, sa ostatní konkurenti považujú vzhľadom na uvedenú pomoc za poškodených. Pomoc môže mať vplyv na obchod v rámci Únie aj v prípade, ak sa prijímajúca spoločnosť sama nezúčastňuje na cezhraničných činnostiach (45).
(91)
Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 89 a 90 Komisia dospela k záveru, že pomoc, ktorú zahŕňala zmluva o pozemkoch, by pravdepodobne mala vplyv na obchod medzi členskými štátmi.
VII.1.2 Opatrenie č. 2: Zmluva o domoch
(92)
Na zmluvu o domoch sa takisto uplatňujú mutatis mutandis okolnosti uvedené v odôvodneniach 64 až 67, 84 až 88 a 89 až 90 týkajúce sa kritérií využívania štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu, narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod v Únii v rámci vymedzenia štátnej pomoci. Preto sa v odôvodneniach 93 až 96 skúma len kritérium selektívnej výhody.
(93)
Ako sa uvádza v odôvodnení 45, Habidite tvrdí, že zmluva o domoch jej neposkytovala nijakú výhodu, keďže v zásade sumu, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, ktoré mala postaviť Habidite podľa tejto zmluvy, bola v skutočnosti nižšia ako trhová úroveň.
(94)
Po prvé, spoločnosť Habidite konkrétne tvrdí, že 1 500 domov, ktoré mala podľa tejto zmluvy zabezpečiť, by BIZKAILUR predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas) za maximálnu cenu, ktorá je na základe regionálneho zákona obmedzená na 1,7-násobok ceny stanovenej nariadením baskickej vlády z 1. augusta 2004 a následne indexovaná na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI) stanoveného španielskym Národným štatistickým úradom (pozri v tomto zmysle odôvodnenia 17 a 18). Priemerná cena, ktorú by tak BIZKAILUR dostala za 1 500 domov, by bola 2 010,19 EUR/m2, a táto cena je nižšia ako priemerná cena 2 921,9 EUR/m2 za domy, ktoré sa v provincii Bizkaia voľne predávajú na trhu. Navyše Habidite by dostala len 83 % a prípadne 83,30 % (v prípade 750 domov s rozlohou menšou ako 75 m2) z 2 010,19 EUR/m2, ktoré by získala BIZKAILUR z predaja týchto domov v čiastočne chránenom režime.
(95)
Po druhé, spoločnosť Habidite tvrdí, že cena, ktorú by dostala od BIZKAILUR podľa zmluvy o domoch za 1 500 domov, bola porovnateľná s cenami, ktoré dostali iné stavebné spoločnosti, ktoré v tom období uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy (príklady sú uvedené v odôvodnení 45).
(96)
Napokon Habidite takisto tvrdí, že podľa legislatívnej vyhlášky č. 78/1986 a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (46) sa také zmluvy môžu uzatvoriť taktiež priamo, t. j. bez vyhlásenia verejnej súťaže, ak je takýto postup odôvodnený technickou povahou projektu alebo ochranou výlučných práv.
(97)
Komisia po posúdení informácií a tvrdení, ktoré predložila Habidite, dospela k nasledujúcim zisteniam uvedeným v odôvodneniach 98 až 107.
(98)
Po prvé je potrebné poznamenať, že informácie týkajúce sa cien, ktoré dostali ostatné stavebné spoločnosti, ktoré uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy, sa zakladajú výlučne na údajoch uvedených v tlači. Diputación neposkytla Komisii priame informácie týkajúce sa tohto aspektu - napríklad vo forme kópií podobných zmlúv, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s ostatnými stavebnými spoločnosťami. V každom prípade sa odhady cien, ktoré poskytli Habidite a Diputación, vzťahujú na roky 2006 a 2007, kým spoločnosť BIZKAILUR by dostala uvedených 1 500 domov v období rokov 2009 - 2011, ako sa uvádza v článku A písm. c) zmluvy o domoch a podnikateľskom pláne Habidite zverejnenom v roku 2009.
(99)
Aj keby bola prijatá skutočnosť, že ceny, ktoré dostala Habidite od BIZKAILUR za 1 500 domov na základe tejto zmluvy, boli porovnateľné s cenami, ktoré BIZKAILUR poskytla na základe podobných zmlúv ostatným stavebným spoločnostiam, a keby tieto ceny boli v každom prípade nižšie ako ceny za také domy na voľnom trhu, toto tvrdenie nie je dostatočné na to, aby Komisia dospela k záveru, že táto zmluva neposkytovala Habidite výhodu. Ako sa taktiež uvádza v rozhodnutí o začatí konania (47), výhoda, ktorú by mala Habidite na základe tejto zmluvy, pozostáva najmä zo skutočnosti, že prostredníctvom zmluvy by sa zabezpečil predaj dôležitej časti jej počiatočnej výroby, a tým by sa podstatne znížili riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom a ktoré sú podľa definície vyššie pri uvedení nového výrobku na trh, ako aj v prípade modulov Habidite.
(100)
Je všeobecne známe, že konkurencia medzi stavebnými spoločnosťami na španielskom trhu bola v tom období a aj naďalej je veľmi silná. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila s Habidite zmluvu na 1 500 domov, určite Habidite poskytuje nezanedbateľnú výhodu v porovnaní s jej konkurentmi, dokonca aj v prípade, ak by sa bral do úvahy len dopyt po výstavbe domov, ktoré by sa predali v chránenom a čiastočne chránenom režime.
(101)
Ako uviedla Diputación, skutočnosť, že podľa plánu Foral (pozri odôvodnenie 19) sa predpokladalo, že BIZKAILUR zabezpečí spolu 3 000 domov, ktoré by sa v období rokov 2004 - 2007 predali v chránenom režime, naznačuje, že počet domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, nebol zanedbateľný. Je pravda, že plán Foral sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 až 2007, kým 1 500 domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi BIZKAILUR a Habidite, sa mali postaviť v období rokov 2009 až 2011 (podľa podnikateľského plánu, ktorý spoločnosť zverejnila v roku 2009). Z toho však vyplýva celkový počet domov, ktoré BIZKAILUR plánovala predať v chránenom režime v čase uzatvorenia zmluvy o domoch.
(102)
Tento prvok je potrebné preskúmať vzhľadom na podiel domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi Diputación a BIZKAILUR, z odhadovanej celkovej výroby Habidite za príslušné obdobie. V podnikateľskom pláne zverejnenom v roku 2009 Habidite odhadovala, že celú jej výrobu 433 domov v roku 2009 odkúpi výlučne BIZKAILUR. BIZKAILUR by v roku 2010 kúpila 670 domov, kým celková výroba Habidite by bola 1 113 domov. V roku 2011 by BIZKAILUR kúpila 342 domov, kým celková výroba Habidite by bola 3 151 domov. Z toho vyplýva, že v čase uzatvorenia zmluvy o domoch Habidite predpokladala, že Diputación a BIZKAILUR odkúpia podstatný podiel výroby v prvých dvoch rokoch činnosti závodu Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010). Táto skutočnosť podporuje záver, že zmluva o domoch podstatne znižovala riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom, najmä s uvedením nového výrobku na trh (moduly Habidite).
(103)
Ďalší náznak, že táto zmluva by zbavila Habidite podstatnej časti rizika spojeného s predajom jej výrobku na trhu, vyplýva z vlastného podnikateľského plánu Habidite (z novembra 2008), ktorý predložila na účely získania regionálnej pomoci v roku 2008. Habidite v tomto podnikateľskom pláne odhaduje celkový dopyt po domoch, ktoré by sa predali na regulovanom trhu v celom Baskicku v období rokov 2011 - 2016, približne na 8 000 domov ročne. V tom istom podnikateľskom pláne sa uvádza, že Habidite plánovala predávať prioritne v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie) v Baskicku aj v ostatných regiónoch Španielska. Habidite predpokladala, že konkrétne v roku 2011 predá na regulovanom trhu v Španielsku spolu 289 domov, pričom jej celková výroba v tom istom roku bude 1 403 domov. Z toho vyplýva, že po skončení zmluvy o domoch (keď najneskôr do mája 2011 malo byť postavených 1 500 domov, ktoré si objednali Diputación a BIZKAILUR) bol podiel domov, ktoré Habidite plánovala predať na regulovanom trhu zo svojej celkovej ročnej výroby, t. j. 289 domov z celkovej výroby 1 403 domov, omnoho nižší ako ten istý podiel v prvých troch rokoch výrobnej činnosti podniku Habidite v Alonsotegi, na ktoré sa vzťahovala zmluva o domoch.
(104)
Ďalší dôležitý aspekt je skutočný dopyt po sociálnom bývaní v provincii Bizkaia, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch. Ani Diputación, ani Habidite neposkytli konkrétny dôkaz týkajúci sa skutočného dopytu po sociálnom bývaní, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch, ktorú za uvedených podmienok uzatvorila s Habidite. Ako sa uvádza v odôvodnení 98, v období rokov 2009 - 2011 sa malo podľa tejto zmluvy postaviť 1 500 domov. Navyše Diputación netvrdila, že zmluva bola uzatvorená s cieľom poskytnúť službu vo všeobecnom hospodárskom záujme ako sociálne bývanie. Takisto je potrebné uviesť, že zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže, aj keď sa zdá - podľa informácií, ktoré poskytla Habidite, keď odkazovala na podobné zmluvy, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s inými stavebnými spoločnosťami -, že BIZKAILUR mala oznámiť verejnú výzvu na predkladanie ponúk.
(105)
Z tejto perspektívy nie je možné prijať tvrdenie Habidite (pozri odôvodnenie 96), že priame uzatvorenie zmluvy bez verejnej súťaže bolo možné na základe osobitného technického charakteru tohto projektu. Po prvé ustanovenia, na ktoré sa Habidite odvoláva, sa netýkajú takých situácií ako táto, keď osobitný charakter projektu spočíva v zavedení nového výrobku na trh. Predmetom zmluvy o domoch bola kúpa domov, ktoré sa mali následne predať v čiastočne chránenom režime pre znevýhodnených občanov. Technológia, ktorá sa používa na výstavbu takých domov, nie je podstatná a domy postavené z prefabrikovaných modulov priamo konkurovali domom postaveným tradičným spôsobom. Po druhé Dvor audítorov Baskicka (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) vo svojej správe z januára 2009 (48) vyjadril pochybnosti týkajúce sa zákonnosti zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch v tej súvislosti, že upriamoval pozornosť na verejné zmluvy, pri uzatvorení ktorých boli porušené zásady transparentnosti a verejnej súťaže.
(106)
Podľa rozsudku vo veci P&O Ferries (49) skutočnosť, že verejný orgán kupuje tovary za trhové ceny, nie je sama osebe dostatočná na vyvodenie záveru, že transakcia je nezávislá, ak štát v skutočnosti nepotrebuje tento tovar, najmä ak je uvedený tovar predmetom zmluvy uzatvorenej bez vyhlásenia verejnej súťaže. V tomto prípade chýbajúce informácie o skutočnej potrebe BIZKAILUR predať 1 500 zmluvných domov v čiastočne chránenom režime v období rokov 2009 - 2011 spolu s nevyhlásením verejnej súťaže nasvedčujú tomu, že transakcia sa nevykonala za trhových podmienok.
(107)
Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 97 až 106 Komisia konštatuje, že zmluvu o domoch nemožno považovať za bežnú trhovú operáciu. Na druhej strane zmluva poskytuje Habidite a skupine AFER výhodu tým, že ich zbavuje rizika predaja svojich výrobkov za trhových podmienok v priamej súťaži s ostatnými stavebnými spoločnosťami. Prvok pomoci sa tu vymedzuje ako zisk, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov Diputación a spoločnosti BIZKAILUR za podmienok uvedených v zmluve o domoch, konkrétne ako rozdiel medzi cenou, ktorú by získala BIZKAILUR z predaja 1 500 domov za cenových podmienok uvedených v článku A písm. e) zmluvy o domoch, a výrobnými nákladmi Habidite na 1 500 domov. Výhoda je selektívna, keďže sa v rámci zmluvy o domoch poskytuje konkrétne Habidite a skupine AFER.
VII.1.3 Predbežné závery
(108)
Na základe odôvodnení 64 až 90 a 92 až 106 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch aj zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(109)
Štátna pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:
a)
Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
b)
Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
(110)
Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov podľa tejto zmluvy, konkrétne rozdielu medzi cenou určenou v článku A písm. e) zmluvy o domoch za 1 500 domov a výrobnými nákladmi, ktoré by vynaložila Habidite na výrobu 1 500 domov.
VII.2. Zlučiteľnosť
(111)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 vyjadrila pochybnosti, či je možné považovať pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch za zlučiteľnú so ZFEÚ podľa príslušných pravidiel platných v čase posúdenia, pričom sa odkazuje konkrétne na pôvodný dočasný rámec (50), usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, Usmernenie Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (51) a Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008 (52).
(112)
Ako sa však uvádza v odôvodneniach 60 až 62, pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch bola protiprávne poskytnutá (t. j. pred oznámením Komisii) 15. decembra 2006. Preto je nevyhnutné posúdiť jej zlučiteľnosť na základe pravidiel štátnej pomoci, ktoré boli platné v čase poskytnutia.
(113)
Z tohto dočasného hľadiska nie je možné preskúmať zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v súvislosti s krízou, ktoré sa prijali a nadobudli účinnosť neskôr.
(114)
Zároveň, ako uvádza Diputación, sa Habidite a skupina AFER 15. decembra 2006 nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. Preto v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch neboli oprávnené na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu.
(115)
Zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch sa uzatvorili 15. decembra 2006 s cieľom podporiť nový investičný projekt v Alonsotegi, obci nachádzajúcej sa v konurbácii Gran Bilbao, ktorá bola v tom období podporovaným regiónom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ (53). Preto je potrebné preskúmať, či pomoc poskytnutá podľa zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch môže byť zlučiteľná so ZFEÚ podľa pravidiel, ktoré sa 15. decembra 2006 uplatňovali na regionálnu pomoc, konkrétne: Usmernenie o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 (54) (ďalej len „usmernenia z roku 1998“) a Multisektorálny rámec regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (2002 Multisectoral Framework on regional aid to large investment projects) (55) (ďalej len „rámec z roku 2002“), a na základe ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(116)
Aby sa investičná pomoc považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom, je nevyhnutné, aby bola v súlade so súborom štandardných kritérií zlučiteľnosti, ktoré boli ustanovené v usmerneniach z roku 1998 v čase, keď sa 15. decembra 2006 uzatvorila zmluva o pozemkoch. Pomoc musí prispievať najmä k regionálnemu rozvoju a podporiť projekt počiatočnej investície, pričom práce na projekte sa začnú, až keď príjemca pomoci predložil žiadosť o poskytnutie pomoci (stimulačný účinok), príjemca by mal financovať investičný projekt minimálne do výšky 25 % a investičný projekt by sa mal zachovať v podporovanom regióne aspoň päť rokov. Navyše je potrebné, aby sa oprávnené náklady, ktoré sa zohľadnia pri poskytnutí pomoci, obmedzili na niektoré oprávnené náklady a pomoc sa nesmie kombinovať s inou pomocou tak, aby prekračovala platný strop regionálnej pomoci.
(117)
V bode 2 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že ad hoc prípad regionálnej pomoci poskytnutej určitej firme alebo pomoc zvýhodňujúca jednu oblasť aktivity sa spravidla nepovažuje za zlučiteľnú so zmluvou, keďže jej narúšajúci vplyv by bol v zásade väčší ako pozitívny vplyv na regionálny rozvoj. Okrem toho je zakázaná pomoc ad hoc pre firmy v ťažkostiach.
(118)
Španielske orgány neoznámili, že pomoc, ktorá bola poskytnutá spoločnosti Habidite v rámci zmluvy o pozemkoch, bola poskytnutá v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci. Táto pomoc sa kvalifikuje skôr ako opatrenie ad hoc, ktoré zvýhodňuje len Habidite a skupinu AFER a implicitne oblasť stavebníctva.
(119)
Podľa ustanovení tohto bodu 2 usmernení z roku 1998 sa však vo výnimočných prípadoch môže uvedená pomoc ad hoc, zvýhodňujúca určité odvetvie a firmu, vyhlásiť za zlučiteľnú so zmluvou, ak sa preukáže, že má podstatný prínos pre regionálny rozvoj, ktorý je väčší ako jej rušivý vplyv na obchod a hospodársku súťaž v Únii. Napriek tomu, že španielske orgány nepredložili tvrdenia týkajúce sa tohto aspektu, Komisia z vlastnej iniciatívy preskúma, na základe informácií, ktoré má k dispozícii, či sú v prípade pomoci poskytnutej prostredníctvom zmluvy o pozemkoch splnené podmienky pre uvedenú výnimku.
(120)
Jednoznačným účelom zmluvy o pozemkoch bolo podporiť nový investičný projekt, t. j. nový závod Habidite v Alonsotegi. V tom čase sa predpokladalo, že prostredníctvom projektu sa v podporovanej oblasti vytvorí 1 100 nových pracovných miest a pravdepodobne aj nezanedbateľný počet nepriamych pracovných miest v tom istom regióne. Tento prvok podporuje skutočnosť, že podľa paralelnej zmluvy o domoch by nový investičný projekt prispel tiež k dosiahnutiu cieľov regionálnej politiky, konkrétne k poskytnutiu sociálneho bývania pre znevýhodnených občanov v provincii Bizkaia. Navyše v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch sa ani Habidite, ani skupina AFER nepovažovali za firmy v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zmluvy o pozemkoch sú splnené podmienky na udelenie výnimky ustanovenej v poslednom odseku bodu 2 usmernení z roku 1998.
(121)
Podľa bodu 4.4 usmernení z roku 1998 pojem regionálna pomoc zahŕňa len pomoc pre počiatočnú investíciu, ktorá sa vymedzuje ako investícia do fixného kapitálu, vzťahujúca sa na založenie nového podniku, rozšírenie existujúceho podniku alebo rozbehnutie aktivity, ktorá zahŕňa podstatnú zmenu výrobného procesu v existujúcom podniku. Pomoc, ktorá bola poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, je v súlade s týmto vymedzením, keďže pomoc bola poskytnutá na podporu vytvorenia nového investičného projektu v Alonsotegi.
(122)
V bode 4.5 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že pomoc pre počiatočnú investíciu by mala zahŕňať výlučne oprávnené investičné náklady, a na základe toho sa vymedzuje maximálna výška regionálnej pomoci ako percentuálny podiel z oprávnených investičných nákladov. Podľa ustanovení bodov 4.5 a 4.6 usmernení z roku 1998 kategória „oprávnených výdavkov“ nového investičného projektu zahŕňa pozemky, budovy a stroje/zariadenia, a takisto niektoré kategórie nehmotných investícií (patenty, licencie, know-how) do výšky 25 % štandardného základu v prípade veľkých firiem.
(123)
Preto je potrebné najprv určiť oprávnené náklady projektu Habidite v Alonsotegi k 15. decembru 2006.
(124)
Keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch nebola poskytnutá na základe predchádzajúcej žiadosti o poskytnutie pomoci, príjemca v tom čase nepredložil informácie relevantné v súvislosti s určením oprávnených výdavkov v novom investičnom projekte v prípadoch regionálnej pomoci. Diputación mala k dispozícii nasledujúce informácie o oprávnených výdavkoch, ktoré sú uvedené v odôvodnení 12:
Pozemky
4,8 milióna EUR
Priemyselná výstavba
22,5 milióna EUR
Úprava pozemkov (urbanización)
4,04 milióna EUR
Zariadenia
24,0 milióna EUR
Spolu
55,34 milióna EUR
(125)
Uvedené kategórie výdavkov sa však môžu považovať za „oprávnené výdavky“ v zmysle ustanovení bodu 4.5 usmernení z roku 1998. Navyše, keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch sa priamo spájala s odkúpením pozemkov pre nový investičný projekt a ich úpravou na priemyselné využitie, takisto spĺňa požiadavku vyplývajúcu z bodu 4.5 usmernení z roku 1998.
(126)
Podľa ustanovení bodu 4.10 usmernení z roku 1998 sa musí pomoc pre počiatočnú investíciu podmieniť zachovaním danej investície počas minimálne päťročného obdobia. Aj keď v súvislosti so zmluvou o pozemkoch nie je táto podmienka konkrétne stanovená spoločnosti Habidite, je však nevyhnutné konštatovať, že Habidite sa v súvislosti s paralelnou zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (uvedenou v odôvodnení 39), ktorá bola takisto uzatvorená 15. decembra 2006 a v súvislosti s tým istým investičným projektom, zaviazala zachovať 1 100 pracovných miest počas minimálne päťročného obdobia. Komisia preto dospela k záveru, že sú splnené takisto ustanovenia bodu 4.10 usmernení z roku 1998.
(127)
Keďže chýbajú informácie o odhadovaných nákladoch na mzdy pre 1 100 pracovníkov závodu Habidite v Alonsotegi, Komisia nemôže opodstatnene posúdiť prípadnú zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch s bodmi 4.11 a 4.17 usmernení z roku 1998, týkajúcimi sa vytvárania pracovných miest. Posúdenie podľa bodov 4.11 až 4.17 usmernení z roku 1998 však nie je potrebné, keďže pomoc v zmluve o pozemkoch sa spájala s odkúpením pozemkov, ktoré sa považuje za oprávnené výdavky.
(128)
Investičný projekt Habidite nedostal pred uzatvorením zmluvy o pozemkoch inú investičnú pomoc, ktorú by bolo potrebné brať do úvahy na účely posúdenia kumulatívneho účinku podľa bodu 4.18 usmernení z roku 1998.
(129)
V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa ustanovuje, že žiadosť o poskytnutie pomoci musí byť predložená pred začatím prác na investičnom projekte. Cieľom tohto ustanovenia je zabezpečiť, aby sa regionálna pomoc poskytla, len ak má preukázateľný stimulačný účinok. Ak by sa práce na projekte začali pred podaním žiadosti o poskytnutie pomoci, potom je zrejmé, že poskytnutá regionálna pomoc by nemala stimulačný účinok, to znamená, že projekt by sa pravdepodobne realizoval aj bez poskytnutia pomoci.
(130)
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že po prvé zmluva o pozemkoch bola opatrenie ad hoc a nie pomoc poskytnutá podľa schválenej schémy. Stimulačný účinok je však všeobecné kritérium zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktoré je v prípade zmluvy o pozemkoch nevyhnutné v každom prípade overiť. Aj keď Diputación netvrdila, že toto opatrenie má stimulačný účinok, Komisia by mala z vlastnej iniciatívy preskúmať súlad s touto zásadnou podmienkou zlučiteľnosti.
(131)
Komisia sa domnieva, že v prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je podmienka stimulačného účinku splnená z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, aj keď pomoc nebola oznámená pred dátumom jej poskytnutia (15. december 2006), práce na projekte sa nezačali pred poskytnutím pomoci. Z informácií, ktoré poskytla Diputación, však vyplýva, že odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt, ktoré sa môže považovať za začatie prác na tomto investičnom projekte, sa začalo až v máji 2007, to znamená po uzatvorení zmluvy o pozemkoch 15. decembra 2006. Po druhé skutočnosť, že projekt Habidite sa po prerušení zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch nerealizoval, sa môže považovať za preukázanie toho, že pomoc mala stimulačný účinok: projekt sa bez poskytnutia pomoci nerealizoval.
(132)
V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa takisto ustanovuje, že vlastný príspevok príjemcu pomoci na financovanie projektu musí byť vo výške aspoň 25 % oprávnených nákladov. V prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je táto podmienka takisto jednoznačne splnená. Diputación uvádza, že oprávnené náklady na tento projekt tvoria celkom 55 miliónov EUR; Habidite preto mala zo svojich zdrojov financovať aspoň 25 % tejto sumy, t. j. aspoň 13,75 milióna EUR. Komisia sa domnieva, že prvok pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch, ako sa uvádza v odôvodnení 109, nemohol byť vyšší ako 75 % oprávnených nákladov, t. j. 41,25 milióna EUR, ani v prípade, keby sa celková suma pomoci podstatne zvýšila na základe uznania, že pomoc pozostávala z 28,2 milióna EUR efektívnych nákladov na úpravu pozemkov na priemyselné využitie plus 0,98 milióna EUR (t. j. 13,41 % z celkových nákladov 7,3 milióna EUR na odkúpenie pozemkov, ako predpokladala Diputación).
(133)
Vzhľadom na okolnosti uvedené v odôvodneniach 116 až 132 Komisia dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch spĺňa podmienky zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach z roku 1998.
(134)
Z informácií o oprávnených investičných nákladoch, uvedených v odôvodneniach 12 a 124, takisto vyplýva, že investičný projekt Habidite sa v decembri 2006 považoval za veľký investičný projekt v zmysle multisektorálneho rámca z roku 2002 - celkové oprávnené náklady na tento projekt prekročili 50 miliónov EUR. Preto je takisto nevyhnutné preskúmať zlučiteľnosť pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch z hľadiska súladu s podmienkami rámca z roku 2002.
(135)
Maximálna intenzita pomoci, ktorá sa v decembri 2006 uplatňovala v konurbácii Gran Bilbao, vyjadrená ako ekvivalent čistého grantu, bola 20 %. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 a so zreteľom na oprávnené výdavky na projekt Habidite v roku 2006, uvedené v odôvodnení 12, by mal byť rozsah maximálnej intenzity pomoci povolenej pre tento projekt takýto:
Oprávnené výdavky
Upravený strop pomoci
Do 50 miliónov EUR
10 miliónov EUR (20 % - regionálny strop zo sumy 50 miliónov EUR)
Od 50 miliónov EUR do 100 miliónov EUR
0,5 milióna EUR (10 % - polovica regionálneho stropu zo sumy 5 miliónov EUR)
Časť nad 100 miliónov EUR
-
Spolu
10,5 milióna EUR
(136)
Z toho vyplýva, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by bola zlučiteľná len do celkovej sumy 10,5 milióna EUR a nezlučiteľná pre každú časť nad 10,5 milióna EUR. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 78 až 82 a 109, výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch nie je možné presne vypočítať vzhľadom na spor týkajúci sa efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na splnenie svojich zmluvných povinností, t. j. na odkúpenie pozemkov a ich úpravu na priemyselné využitie na výstavbu podniku Habidite v Alonsotegi - spor, ku ktorému Komisia nemôže na základe informácií zaujať konečné stanovisko.
(137)
Prvý prvok pomoci by predstavoval 13,21 % efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov. Diputación tvrdí, že tieto efektívne náklady by boli celkom 7,3 milióna EUR, Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený. Takisto sa uvádza, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 12), sa náklady na odkúpenie pozemkov v danom okamihu odhadovali na 4,8 milióna EUR. Napokon v novembri 2008 sa náklady na odkúpenie pozemkov odhadovali na 5,5 milióna EUR, ako sa uvádza v podnikateľskom pláne, ktorý Habidite predložila so svojou žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.
(138)
Pokiaľ ide o druhý prvok pomoci, konkrétne celkové efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie, boli v marci 2009 podľa odhadu Diputación 28,5 milióna EUR, Diputación však tvrdí, že v danom okamihu sa uvedené náklady odhadovali len na 4,04 milióna EUR (pozri odôvodnenie 12).
(139)
Na základe existujúcich informácií nie je možné s absolútnou istotou vylúčiť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by neprekračovala povolenú sumu pre tento projekt, a to 10,5 milióna EUR.
(140)
V bode 24 rámca z roku 2002 sa ustanovujú dodatočné podmienky zlučiteľnosti pre opatrenia, keď výška pomoci prekračuje maximálnu sumu povolenú pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v tom istom podporovanom regióne. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 bola v tomto prípade maximálna suma pomoci, povolená v decembri 2006 pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v konurbácii Gran Bilbao, 15 miliónov EUR (pozostávajúca z 10 miliónov EUR, ktoré predstavujú 20 % z 50 miliónov EUR, plus 5 miliónov EUR, ktoré predstavujú 10 % z ďalších 50 miliónov EUR).
(141)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 78 až 82, na základe dostupných informácií nie je možné presne vypočítať celkovú výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch. Komisia však nemôže vylúčiť, že výška pomoci by mohla prekročiť strop 15 miliónov EUR. Komisia v tejto situácii preskúmala, či v prípade zmluvy o pozemkoch boli splnené ďalšie dve podmienky schválenia uvedenej pomoci.
(142)
Prvá podmienka je, že príjemca pomoci pred alebo po investícii neprekročí 25 % predaja príslušného výrobku. Druhá podmienka je, že výrobná kapacita, ktorá sa vytvorí prostredníctvom investičného projektu, neprekročí 5 % príslušného trhu. Podľa ustanovení bodu 24 rámca z roku 2002 je príslušný členský štát povinný preukázať, že tieto podmienky sú splnené. V tomto prípade španielske orgány neposkytli informácie, na základe ktorých by Komisia mohla overiť, či bola splnená niektorá z týchto dvoch dodatočných podmienok.
(143)
Na základe odhadov trhovej sadzby, ktoré v novembri 2008 poskytla Habidite s cieľom získať v roku 2008 regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 87), táto spoločnosť predpokladala, že jej vlastný podiel na celkovom španielskom trhu s výstavbou domov (voľný trh a takisto sociálne bývanie) v roku 2011 bude [0,1 - 1,0] %, t. j. po pridaní novej výrobnej kapacity na základe tohto investičného projektu, a od roku 2012 sa zvýši na [0,5 - 1,5] %. Ak by sa bral do úvahy len baskický trh, v roku 2011 by bol podiel Habidite na voľnom trhu s výstavbou domov [0,1 - 1,0] %, od roku 2014 by sa zvýšil na [2,0 - 3,0] %.
(144)
Vzhľadom na uvedené odhady, ktoré nespochybnili nijaké informácie, ktoré má Komisia k dispozícii, je možné predpokladať, že v súvislosti s investíciou, ktorú podporovala zmluva o pozemkoch, by Habidite v decembri 2006 neprekročila trhový podiel a stropy kapacity ustanovené v bode 24 rámca z roku 2002.
(145)
Dospelo sa k záveru, že časť pomoci zahrnutá v zmluve o pozemkoch by takisto spĺňala podmienky zlučiteľnosti uvedené v rámci z roku 2002, pričom by neprekročila maximálnu povolenú sumu 10,5 milióna EUR. Pomoc prekračujúca tento strop by nebola zlučiteľná so zmluvou, keďže by nespĺňala podmienky zlučiteľnosti ustanovené v usmerneniach z roku 1998 a rámci z roku 2002.
(146)
Tieto závery týkajúce sa zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch sú dostatočné na účely tohto rozhodnutia, keďže pomoc nebola vyplatená a vymáhanie nie je potrebné.
(147)
Komisia upriamuje pozornosť príslušných španielskych orgánov na skutočnosť, že pri preskúmaní súladu pomoci s pravidlami o kumulácii pomoci je potrebné brať do úvahy pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch vzhľadom na regionálnu pomoc, ktorú tomu istému projektu poskytla baskická vláda v roku 2008. Je to tiež nevyhnutné vzhľadom na skutočnosť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 pokrývali oprávnené výdavky súvisiace s odkúpením pozemkov a ich úpravou. Opäť sa uvádza, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, kým žiadosť o poskytnutie regionálnej pomoci na rok 2008 bola predložená v roku 2008.
(148)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 93 až 107, pomoc zahrnutá v zmluve o domoch znižuje riziká spojené s počiatočnou investíciou tým, že sa zabezpečuje predaj podstatnej časti počiatočnej výroby nového podniku, a zároveň poskytuje spoločnosti Habidite výhodu v porovnaní s ostatnými konkurentmi, keďže Habidite získala bez verejnej súťaže zmluvu, na základe ktorej mala dodať verejným orgánom 1 500 domov, ktoré sa mali predať v čiastočne chránenom režime. Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa vymedzila ako zisk spoločnosti Habidite z predaja 1 500 domov, ktorý by realizovali Diputación a BIZKAILUR, t. j. ako rozdiel medzi cenou, za ktorú by spoločnosť BIZKAILUR tieto domy predala, a samotnými nákladmi spoločnosti Habidite na výstavbu týchto domov.
(149)
Podľa usmernení z roku 1998 sa regionálna pomoc spája s oprávnenými nákladmi. Aj keď je pravda, že ustanovenia bodu 4.2 uvedených usmernení neobmedzujú formy poskytovania investičnej pomoci, z ustanovení bodu 4.5 a celého obsahu usmernení je takisto zrejmé, že investičná pomoc musí podporovať oprávnené investičné náklady. Podľa ustanovení bodu 4.5 týchto usmernení sa na účely poskytnutia regionálnej pomoci môžu brať do úvahy len náklady na odkúpenie majetku ako pozemkov, budov a strojov/zariadení. Podľa ustanovení bodu 4.6 sa prostredníctvom regionálnej pomoci môže podporovať aj nadobudnutie patentov, licencií a know-how.
(150)
Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch však nepodporuje uvedené oprávnené výdavky, a to vzhľadom na charakter tejto pomoci. Charakter tejto pomoci spôsobuje skôr zníženie súčasných prevádzkových nákladov príjemcu. Podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 je prevádzková pomoc spravidla zakázaná a povoľuje sa len vo výnimočných prípadoch v regiónoch podporovaných podľa článku 107 písm. a) ZFEÚ. Projekt Habidite sa však mal realizovať v regióne podporovanom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) a nie podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.
(151)
Komisia preto dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa považuje za prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je zlučiteľná so ZFEÚ.
VIII. ZÁVER
(152)
Vzhľadom na posúdenie uvedené v odôvodneniach 63 až 151 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania Komisia konštatuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(153)
Pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:
a)
Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška tohto ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ku ktorému sa zaviazala BIZKAILUR na základe článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
b)
Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
(154)
Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite a skupina AFER z predaja 1 500 domov podľa zmluvy s Diputación a BIZKAILUR, to znamená rozdiel medzi cenou, za ktorú by Diputación a BIZKAILUR predali uvedené domy na základe ustanovení zmluvy o domoch, a nákladmi, ktoré by Habidite vynaložila na ich výstavbu.
(155)
Na základe informácií, ktoré sú k dispozícii, nie je možné presne vypočítať výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch. Na účely tohto rozhodnutia však výpočet výšky pomoci nie je potrebný: pomoc nebola vyplatená, a preto nie je potrebné ju vymáhať.
(156)
Zároveň sa zdôrazňuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú protiprávnu pomoc. Pomoc zahrnutá v obidvoch zmluvách bola poskytnutá 15. decembra 2006, pričom bola porušená povinnosť ustanovená v ZFEÚ, týkajúca sa predchádzajúceho oznámenia. Na základe rozsudku vo veci CELF/SIDE (56) sa protiprávny charakter pomoci neodstráni prostredníctvom následného oznámenia týchto dvoch zmlúv a zistenia čiastočnej zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. Komisia žiada, aby príslušné španielske orgány vyvodili všetky nevyhnutné právne následky z protiprávneho charakteru pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch.
(157)
Pomoc, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch, je podľa usmernení z roku 1998 a rámca z roku 2002 zlučiteľná so ZFEÚ do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. So ZFEÚ nie je zlučiteľná pomoc poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, ktorá prekračuje túto povolenú sumu.
(158)
Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je v celom rozsahu zlučiteľná so ZFEÚ.
(159)
Zistenia uvedené v tomto rozhodnutí, týkajúce sa existencie pomoci v zmluve o pozemkoch, sa vzťahujú na regionálnu pomoc, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda tomu istému investičnému projektu. Poznamenáva sa, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, teda pred podaním žiadosti o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.
(160)
Príjemcovia pomoci, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch, sú Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina AFER, ktoré sú zmluvnými stranami zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch a ktoré sú prepojené v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 prílohy k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov a malých a stredných podnikov (57),
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Dve zmluvy, ktoré 15. decembra 2009 oznámilo Španielske kráľovstvo a ktoré 15. decembra 2006 uzatvorili Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR S.A. na jednej strane a Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina AFER na strane druhej, zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Článok 2
Pomoc zahrnutá v oznámených zmluvách je protiprávna, keďže pri jej poskytnutí bola porušená oznamovacia povinnosť ustanovená v článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
Článok 3
Pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch pozostáva z:
a)
úroku, ktorý stratila Diputación a BIZKAILUR za bezúročný úver vo výške efektívnych nákladov na odkúpenie pozemkov, ktorý bude po uplynutí štvorročného tolerančného obdobia splatený v štyroch ročných splátkach po 25 %. Ekvivalent čistého grantu uvedeného bezúročného úveru by bol 13,41 % efektívnych nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre tento projekt na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch;
b)
celkových efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101,430 m2, ktoré sa mali odkúpiť pre tento projekt, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.
Článok 4
Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite a skupina AFER z predaja 1 500 domov, ktoré si podľa tejto zmluvy objednali Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR S.A. Tento zisk sa vymedzuje ako rozdiel medzi cenou, ktorú by dostala Habidite od BIZKAILUR na základe článku A písm. e) tejto zmluvy, a vlastnými nákladmi Habidite na výstavbu 1 500 domov.
Článok 5
Pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch je podľa Usmernenia o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 a Multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 zlučiteľná so ZFEÚ do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. Pomoc, ktorá prekračuje tento strop, nie je zlučiteľná so ZFEÚ.
Článok 6
Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch nie je podľa ustanovení bodu 4.15 Usmernenia o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 zlučiteľná so ZFEÚ, keďže predstavuje prevádzkovú pomoc.
Článok 7
Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.
V Bruseli 27. júna 2012