NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1177/2011
ze dne 8. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie, jak stanoví Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by měla vést k dodržování hlavních zásad, jimiž jsou stabilní ceny, zdravé veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu původně sestával z nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3), nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4) a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (5). Nařízení (ES) č. 1466/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1055/2005 (6) a nařízení (ES) č. 1467/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1056/2005 (7). Kromě toho byla dne 20. března 2005 přijata zpráva Rady s názvem „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ (8).
(3)
Cílem Paktu o stabilitě a růstu jsou zdravé a udržitelné veřejné finance, jakožto prostředek posilující podmínky pro stabilitu cen a silný udržitelný růst podpořený finanční stabilitou, což napomůže k dosažení cílů Unie v oblasti udržitelného růstu a zaměstnanosti.
(4)
Zkušenosti získané a chyby učiněné v průběhu prvního desetiletí hospodářské a měnové unie ukazují, že je třeba v Unii zdokonalit správu ekonomických záležitostí, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na pevnějším rámci pro dohled nad vnitrostátními hospodářskými politikami na úrovni Unie.
(5)
V souladu s vysokým stupněm integrace ekonomik členských států v rámci Unie, a zejména v eurozóně, je třeba posílit společný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to i pokud jde o dokonalejší rozpočtový dohled.
(6)
Zdokonalený rámec pro správu ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a soudržných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik a o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), o pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika.
(7)
Úspěšné vytvoření a zachování dynamického vnitřního trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(8)
Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měly doplňovat a podporovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z propojení těchto jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(9)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat i užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, jemuž je určeno rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU nebo rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na této výměně názorů je dobrovolná.
(10)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupů posíleného dohledu, pokud jde o posuzování jednotlivých členských států, sledování, mise na místě, doporučení a varování.
(11)
Rada a Komise by při uplatňování tohoto nařízení měly náležitě přihlížet ke všem relevantním faktorům a k hospodářské a rozpočtové situaci příslušných členských států.
(12)
Pravidla týkající se rozpočtové kázně by měla být posílena zejména kladením většího důrazu na výši a vývoj zadlužení a celkovou udržitelnost. Je nutné posílit rovněž mechanismy zajišťující soulad s těmito pravidly a prosazování těchto pravidel.
(13)
Provádění stávajícího postupu při nadměrném schodku na základě kritéria schodku i kritéria dluhu vyžaduje doporučenou číselnou hodnotu zohledňující hospodářský cyklus, pomocí níž by bylo možné posoudit, zda poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) dostatečně klesá a uspokojivým tempem se blíží referenční hodnotě.
Mělo by být zavedeno přechodné období, které by členským státům, vůči nimž bude v době přijetí tohoto nařízení uplatňován postup při nadměrném schodku, umožnilo upravit vlastní politiky tak, aby byla dodržena doporučená číselná hodnota pro snižování dluhu. Stejnou možnost by měly mít také členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program Unie nebo Mezinárodního měnového fondu.
(14)
Nedodržení doporučené číselné hodnoty pro snižování dluhu by nemělo být postačující ke konstatování existence nadměrného schodku; při tomto zjišťování by se měly zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. K vyloučení existence nadměrného schodku na základě kritéria dluhu může zejména postačovat posouzení toho, jaký vliv mají cyklus a struktura vnitřní dynamiky dluhu na vývoj dluhu.
(15)
Při zjišťování existence nadměrného schodku na základě kritéria schodku a postupu tohoto zjišťování je třeba zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu.
(16)
Při zohledňování systémových důchodových reforem jakožto jednoho z rozhodujících faktorů je třeba zvážit především to, zda tyto reformy posílí dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jako celku, aniž by současně zvýšily rizika týkající se střednědobé rozpočtové pozice.
(17)
Ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by měla být přiměřeně zohledněna kvalita vnitrostátního rozpočtového rámce, neboť právě on hraje rozhodující úlohu při podpoře fiskální konsolidace a udržitelných veřejných financí. V tomto zohlednění by měly být zahrnuty minimální požadavky stanovené ve směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (9) a další dohodnuté žádoucí požadavky týkající se fiskální kázně.
(18)
Aby bylo možno sledovat dodržování doporučení a výzev Rady k odstranění nadměrného schodku, je třeba, aby v nich byly uvedeny roční rozpočtové cíle, které jsou v souladu s požadovaným fiskálním zlepšením v cyklicky očištěném vyjádření, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření. V tomto kontextu by měla být roční doporučená hodnota 0,5 % HDP chápána jako průměrný roční údaj.
(19)
Účinnost opatření bude možné lépe posoudit, bude-li referenční hodnotou dodržení cílů veřejných výdajů v kombinaci s prováděním plánovaných specifických opatření na straně příjmů.
(20)
Při posuzování toho, zda by měla být prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, je třeba zvláště zohlednit prudký hospodářský propad v eurozóně nebo v Unii jako celku, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.
(21)
Je vhodné důsledněji uplatňovat finanční sankce stanovené v čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU tak, aby se staly skutečným stimulem pro dodržování výzev podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(22)
Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro členské státy, jejichž měnou je euro, měly by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU stanoveny sankce vycházející z pravidel a zabezpečující spravedlivé, včasné a účinné mechanismy pro zajištění souladu s Paktem o stabilitě a růstu.
(23)
Pokuty uvedené v tomto nařízení představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a měly by být účelově vázány pro potřeby mechanismu stability pro poskytování finanční pomoci, který vytvoří členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku.
(24)
Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1467/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování Evropské unie a nahrazení nařízení Rady (ES) č. 3605/93 (10) nařízením Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (11).
(25)
Nařízení (ES) č. 1467/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1467/97 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení obsahuje ustanovení k urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku. Cílem postupu při nadměrném schodku je zabránit vzniku nadměrných schodků veřejných financí, a pokud již k jejich vzniku dojde, napomoci jejich rychlému odstranění, přičemž dodržování rozpočtové kázně je posuzováno na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu.
2. Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí ty členské státy, jejichž měnou je euro.“
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Překročení schodku veřejných financí nad referenční hodnotu se podle čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotčený členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo pokud vznikne v důsledku prudkého hospodářského propadu.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a Pokud poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) překračuje referenční hodnotu, je třeba jej považovat v souladu s čl. 126 odst. 2 písm. b) Smlouvy o fungování EU za dostatečně se snižující a uspokojivým tempem se blížící k referenční hodnotě, jestliže se rozdíl vzhledem k referenční hodnotě snižoval za předchozí tři roky průměrným tempem jedné dvacetiny za rok, což je doporučená hodnota, přičemž se vychází ze změn za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici.
Požadavek týkající se kritéria dluhu se rovněž považuje za splněný, pokud rozpočtové předpovědi Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. V případě členského státu, vůči němuž je ke dni 8. listopadu 2011 uplatňován postup při nadměrném schodku, se po dobu tří let od odstranění nadměrného schodku považuje požadavek týkající se kritéria dluhu za splněný, pokud daný členský stát na základě posouzení v rámci stanoviska Rady k jeho programu stability nebo konvergenčnímu programu dosahuje dostatečného pokroku k dodržení tohoto kritéria.
Při uplatňování doporučené hodnoty pro úpravu dluhového poměru by se mělo zohlednit působení cyklu na tempo snižování dluhu.“;
c)
odstavce 3 až 7 se nahrazují tímto:
„3. Při vypracování zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Komise ke všem rozhodujícím faktorům stanoveným v uvedeném článku, pokud významným způsobem ovlivňují posouzení toho, nakolik dotčený členský stát dodržuje kritéria schodku a dluhu. Zpráva musí náležitě odrážet:
a)
vývoj střednědobé hospodářské situace, zejména potenciální růst, včetně toho, v jaké míře se na něm podílí práce, akumulace kapitálu a celková produktivita faktorů, dále cyklický vývoj a stav čistých úspor soukromého sektoru;
b)
vývoj střednědobé rozpočtové situace, včetně zejména výsledků v přibližování se střednědobému rozpočtovému cíli, výše primárního salda a vývoje běžných i kapitálových primárních výdajů, provádění politik souvisejících s prevencí a nápravou nadměrné makroekonomické nerovnováhy, provádění politik souvisejících se společnou strategií růstu v Unii a celkovým zdravím veřejných financí, zejména účinnosti rozpočtových rámců členských států;
c)
vývoj střednědobé situace veřejného dluhu, jeho dynamiku a udržitelnost, včetně zejména rizikových faktorů včetně struktury splatnosti a měnové denominace dluhu, vnitřní dynamiky dluhu a její struktury, kumulované rezervy a dalších finančních aktiv; záruk, zejména v souvislosti s finančním sektorem; a veškerých implicitních závazků v důsledku stárnutí obyvatelstva a soukromého zadlužení, pokud by to mohlo představovat podmíněný implicitní závazek pro vládu.
Komise dále věnuje patřičnou a jednoznačnou pozornost všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost: finančním příspěvkům na podporu mezinárodní solidarity a dosažení cílů politik Unie; dluhu vzniklému z důvodu dvoustranné a mnohostranné pomoci mezi členskými státy v souvislosti se zajišťováním finanční stability a dluhu vzniklému v souvislosti s operacemi finanční stabilizace během závažných finančních turbulencí.
4. Rada a Komise provedou vyvážené celkové hodnocení všech rozhodujících faktorů, konkrétně do jaké míry tyto faktory působí při posuzování souladu s kritérii schodku nebo dluhu jako negativní nebo pozitivní. Pokud při hodnocení souladu na základě kritéria schodku překročí poměr veřejného dluhu k HDP referenční hodnotu, budou tyto faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 4, 5 a 6 Smlouvy o fungování EU pouze v případě, že jsou zcela splněny dvě současně platné zásadní podmínky, a to že předtím, než jsou tyto rozhodující faktory zohledněny, zůstává schodek veřejných financí blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.
Tyto faktory se však v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zohlední při posuzování souladu na základě kritéria dluhu.
5. Při hodnocení dodržování kritéria schodku a kritéria dluhu a při následných krocích v rámci postupu při nadměrném schodku věnuje Rada a Komise náležitou pozornost provádění reforem důchodových systémů zavádějících vícepilířový systém, který obsahuje povinný plně fondově financovaný pilíř, a čistým nákladům na veřejně spravovaný pilíř. V úvahu je třeba vzít zejména vlastnosti celého důchodového systému z reformy vzešlého, konkrétně to, zda podporuje dlouhodobou udržitelnost, aniž by zároveň zvyšoval rizika pro střednědobou rozpočtovou pozici.
6. Pokud Rada na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že v členském státě existuje nadměrný schodek, Rada a Komise v následujících fázích postupu podle uvedeného článku Smlouvy o fungování EU vezmou v úvahu rozhodující faktory uvedené v odstavci 3 tohoto článku, pokud mají vliv na situaci dotčeného členského státu, včetně faktorů uvedených v čl. 3 odst. 5 a v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, zejména při stanovování lhůty pro nápravu nadměrného schodku a při případném prodlužování této lhůty. Tyto rozhodující faktory se však neberou v úvahu pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU.
7. V případě členských států, u nichž je překročení referenční hodnoty schodku výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Rada a Komise při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku rovněž k nákladům na reformu, pokud schodek výrazně nepřevyšuje úroveň, kterou lze považovat za blízkou referenční hodnotě, a dluhový poměr nepřekračuje referenční hodnotu, za podmínky, že celková udržitelnost veřejných financí zůstává zachována. Čisté náklady se berou v úvahu rovněž pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU, pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě.“
3)
Vkládá se nový oddíl, který zní:
„ODDÍL 1 A
HOSPODÁŘSKÝ DIALOG
Článek 2a
1. V zájmu prohloubení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a popřípadě také předsedu Evropské rady nebo předsedu Euroskupiny k vystoupení v tomto výboru za účelem projednání rozhodnutí Rady na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzvy Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Očekává se, že Rada se bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise nebo svůj postoj veřejně vysvětlí.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se daná rozhodnutí, doporučení nebo výzvy týkají, aby se výměny názorů zúčastnil.
2. Rada a Komise pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.“
4)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pokud Komise s plným přihlédnutím ke stanovisku uvedenému v odstavci 1 usoudí, že nadměrný schodek existuje, předloží v souladu s čl. 126 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování EU stanovisko a návrh Radě a informuje Evropský parlament o této skutečnosti.“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009“;
c)
odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4. Doporučení Rady podané v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření. Pokud to vyžaduje závažnost situace, může být lhůta pro přijetí účinných opatření stanovena na tři měsíce. Doporučení Rady také stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, jež musí být ukončeno v roce následujícím po roce zjištění schodku, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Ve svém doporučení Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení.
4a Ve lhůtě stanovené v odstavci 4 podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady, a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
5. Pokud byla v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v tomto revidovaném doporučení zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz v doporučení posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
5)
V článku 4 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Jestliže se zjistí, že nebyla přijata žádná účinná opatření, učiní Rada své případné rozhodnutí podle 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zveřejnit přijatá doporučení neprodleně po uplynutí lhůty stanovené v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydaná v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 3 odst. 4a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu.
Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistí, že dotčený členský stát nepřijal účinná opatření, podá o tom zprávu Evropské radě.“
6)
V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Případné rozhodnutí Rady vyzývající dotčený zúčastněný členský stát, aby přijal opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, se přijme do dvou měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření. Ve výzvě Rada členský stát požádá, aby dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě. Rada rovněž uvede opatření přispívající k dosažení těchto cílů.
1a Po výzvě Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na tuto výzvu. Aby mohla Rada v případě potřeby přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, obsahuje zpráva cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
2. Pokud byla v souladu s výzvou podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v této revidované výzvě zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz ve výzvě posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
7)
Články 6 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 6
1. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její výzvu vydanou v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 5 odst. 1a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu. Zohledňuje se výsledek kontrolní mise vykonané Komisí v souladu s článkem 10a tohoto nařízení.
2. Pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, uloží Rada sankce podle uvedeného článku. Takové rozhodnutí se přijme nejpozději do čtyř měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzývajícího dotčený zúčastněný členský stát, aby učinil opatření.
Článek 7
Pokud se zúčastněný členský stát nepodřídí jednotlivým aktům, které Rada postupně přijme v souladu s čl. 126 odst. 7 a 9 Smlouvy o fungování EU, je rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o uložení sankcí přijato zpravidla do šestnácti měsíců ode dne oznámení podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009. V případě, že se uplatní čl. 3 odst. 5 nebo čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, šestnáctiměsíční lhůta se odpovídajícím způsobem změní. V případě záměrně plánovaného schodku, o kterém Rada rozhodne, že je nadměrný, se použije zrychlené řízení.
Článek 8
Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí se přijme nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009. Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU zrušit některá nebo všechna svá rozhodnutí se přijme co nejdříve, v každém případě však nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009.“
8)
V čl. 9 odst. 3 se odkaz na „článek 6“ nahrazuje odkazem na „čl. 6 odst. 2“.
9)
Článek 10 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Rada a Komise pravidelně sledují provádění opatření:“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „nařízení (ES) č. 479/2009“.
10)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 10a
1. Komise zajistí nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména provádí mise s cílem zhodnotit aktuální hospodářskou situaci v členském státě a zjistit, zda existují rizika či obtíže při naplňování cílů tohoto nařízení.
2. U členských států, kterým byla vydána doporučení a výzvy v návaznosti na rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 a rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, je možné pro účely sledování na místě provádět posílený dohled. Dotčené členské státy předloží veškeré informace, které jsou nezbytné pro přípravu a provedení mise.
3. Komise může přizvat zástupce Evropské centrální banky k účasti na kontrolních misích v členském státě, jehož měnou je euro nebo který se účastní Dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (12) (ERM II).
4. Komise podá o výsledcích mise uvedené v odstavci 2 zprávu Radě a může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.
5. V případě kontrolní mise podle odstavce 2 předá Komise dotčenému členskému státu svá předběžná zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
11)
Články 11 a 12 se nahrazují tímto:
„Článek 11
Kdykoli Rada podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU rozhodne o uložení sankcí vůči zúčastněnému členskému státu, vyžaduje se zpravidla pokuta. Rada může rozhodnout o doplnění této pokuty jinými opatřeními podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Článek 12
1. Pokuta se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Pohyblivá složka se rovná jedné desetině absolutní hodnoty rozdílu mezi saldem vyjádřeným v procentech HDP za předchozí rok a buď referenční hodnotou pro saldo veřejných financí, nebo v případě, že nedodržení rozpočtové kázně zahrnuje kritérium dluhu, saldem veřejných financí vyjádřeným v procentech HDP, kterého mělo být dosaženo ve stejném roce podle výzvy vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý rok následující po roce, kdy byla uložena pokuta, dokud není rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zrušeno, Rada hodnotí, zda dotčený zúčastněný členský stát přijal účinná opatření v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. Při tomto každoročním hodnocení rozhodne Rada v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí, jestliže se dotčený zúčastněný členský stát nepodřídil výzvě Rady. Pokud Rada rozhodne o uložení další pokuty, vypočítává se stejným způsobem jako pohyblivá složka pokuty uvedená v odstavci 1.
3. Žádná jednotlivá pokuta podle odstavců 1 a 2 nesmí překročit 0,5 % HDP.“
12)
Článek 13 se zrušuje a odkaz na něj se v článku 15 nahrazuje odkazem na „článek 12“.
13)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Pokuty uvedené v článku 12 představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a jsou účelově vázány pro potřeby Evropského nástroje finanční stability. V okamžiku, kdy zúčastněné členské státy vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, budou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto mechanismu.“
14)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let Komise zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
V této zprávě mimo jiné posoudí:
a)
účinnost tohoto nařízení;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2. Bude-li to vhodné, přiloží ke zprávě uvedené v odstavci 1návrh změn tohoto nařízení.
3. Zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě.“
15)
V celém nařízení (ES) č. 1467/97 se všechny odkazy na „článek 104 Smlouvy“ nahrazují odkazy na „článek 126 Smlouvy o fungování EU.“
16)
V odstavci 2 přílohy se odkazy na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 3605/93“ ve sloupci I nahrazují odkazy na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1177/2011
z 8. novembra 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 14 druhý pododsek,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),
konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v Únii, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad, ktorými sú stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľná platobná bilancia.
(2)
Pakt stability a rastu pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 (6) a (ES) č. 1056/2005 (7). Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu (8).
(3)
Pakt stability a rastu vychádza z cieľa, ktorým sú zdravé a udržateľné verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti.
(4)
Zo skúseností a chýb urobených počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca na úrovni Únie pre dohľad nad národnými hospodárskymi politikami.
(5)
Je potrebné zlepšiť spoločný rámec správy ekonomických záležitostí vrátane zlepšenenia rozpočtového dohľadu, v súlade s vysokým stupňom integrácie ekonomík členských štátov v Únii, a najmä v eurozóne.
(6)
Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy(Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.
(7)
Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.
(8)
Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a raste.
(9)
Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo sa uznáva, že protistranami Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorému je adresované rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo rozhodnutie podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná.
(10)
Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.
(11)
Rada a Komisia by mali pri vykonávaní tohto nariadenia náležite zohľadňovať všetky závažné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov.
(12)
Mali by sa posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä tým, že dôležitejšiu úlohu bude zohrávať úroveň a vývoj dlhu a celková udržateľnosť. Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania.
(13)
Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom deficite na základe kritéria deficitu a kritéria dlhu je nevyhnutná numerická referenčná hodnota, ktorá zohľadní hospodársky cyklus voči ktorému sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu (ďalej len „HDP“) dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom deficite ku dňu prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Úniou alebo Medzinárodným menovým fondom.
(14)
Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty týkajúcej sa zníženia dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného deficitu, ktoré by malo zohľadňovať všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a deficitu na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného deficitu na základe kritéria dlhu.
(15)
Pri stanovení existencie nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu a krokov, ktoré k nemu vedú, je potrebné brať do úvahy všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, ak pomer verejného dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu.
(16)
Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného zo závažných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zlepšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.
(17)
V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ by sa mala primerane zohľadniť kvalita vnútroštátneho rozpočtového rámca, nakoľko zohráva zásadnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financií. Toto zohľadnenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (9) a iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu.
(18)
S cieľom podporiť monitorovanie dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy nadmerného deficitu je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným fiškálnym zlepšením pri zohľadnení očistenia od cyklických vplyvov a bez jednorazových a dočasných opatrení. V tomto kontexte by sa mala ročná referenčná hodnota 0,5 % HDP považovať za ročný priemer.
(19)
Pre posúdenie účinných opatrení bude prínosom, keď sa ako referenčný ukazovateľ použije dodržiavanie cieľov v oblasti verejných výdavkov v spojení s vykonávaním konkrétnych plánovaných opatrení v oblasti príjmov.
(20)
Pri posudzovaní prípadu predĺženia lehoty na nápravu nadmerného deficitu je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy v eurozóne alebo v Únii ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.
(21)
Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií ustanovených v článku 126 ods. 11 ZFEÚ tak, aby boli skutočným motivačným faktorom dodržiavania upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.
(22)
S cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie pre fiškálny dohľad pre členské štáty, ktorých menou je euro, by sa na základe článku 136 ZFEÚ mali navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy dodržiavania Paktu stability a rastu.
(23)
Pokuty uvedené v tomto nariadení predstavujú iné príjmy v zmysle článku 311 ZFEÚ a mali by sa previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku.
(24)
Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nahradenie nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 (10) nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (11).
(25)
Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 1467/97 sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
Článok 1 sa nahrádza takto:
„Článok 1
1. Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom deficite. Cieľom postupu pri nadmernom deficite je zabrániť nadmerným deficitom verejnej správy a v prípade ich výskytu urýchlene uskutočniť ich nápravu, pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa skúma na základe kritéria deficitu verejnej správy a kritéria dlhu verejnej správy.
2. Na účely tohto nariadenia pojem ‚zúčastnené členské štáty‘ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“
2.
Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„1. Prekročenie deficitu verejnej správy nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘) považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“;
b)
vkladá sa tento odsek:
„1a. Ak pomer dlhu verejnej správy k hrubému domácemu produktu (ďalej len ‚HDP‘) prekročí referenčnú hodnotu, v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) ZFEÚ sa považuje za dostatočne znižujúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky priemerným tempom o jednu dvadsatinu ročne ako referenčné kritérium na základe zmien za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.
Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa tiež považuje za splnenú, ak sa v rozpočtových prognózach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, voči ktorému sa k 8. novembru 2011 uplatňuje postup pri nadmernom deficite a na obdobie troch rokov od nápravy nadmerného deficitu sa požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu považuje za splnenú, ak na základe posúdenia uvedeného v stanovisku, ktoré k jeho programu stability alebo ku konvergenčnému programu prijala Rada, dotknutý členský štát urobil dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu referenčnej hodnoty.
Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu sa zohľadní vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“;
c)
odseky 3 až 7 sa nahrádzajú takto:
„3. Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ všetky závažné faktory ako sú uvedené v uvedenom článku, pokiaľ významne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií deficitu a dlhu dotknutým členským štátom. Do správy sa náležite premietne:
a)
vývoj strednodobej hospodárskej pozície, najmä potenciálny rast vrátane toho, ako k nemu rôzne prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora;
b)
vývoj strednodobej rozpočtovej pozície zahŕňajúc najmä výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a náprave nadmerných makroekonomických nerovnováh, vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie Únie pre rast a celková kvalita verejných financií, najmä účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov;
c)
vývoj strednodobej pozície verejného dlhu, jeho dynamika a udržateľnosť zahŕňajúc najmä rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, zosúladenia dlhu a deficitu a štruktúry tohto zosúladenia, kumulovaných rezerv a iných finančných aktív, záruky, najmä záruky spojené s finančným sektorom, a všetky implicitné záväzky, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva, a súkromný dlh, ak môže predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu;
Komisia náležite a presne zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii. V tejto súvislosti sa osobitná pozornosť venuje finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie, dlhu vzniknutého ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením finančnej stability a dlhu súvisiaceho s operáciami na zabezpečenie finančnej stabilizácie počas veľkých finančných výkyvov.
4. Rada a Komisia vykonajú vyvážené celkové posúdenie všetkých závažných faktorov, najmä rozsahu, v ktorom tieto faktory ako priťažujúce alebo zmierňujúce ovplyvňujú posúdenie súladu s kritériami deficitu alebo dlhu. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria deficitu pomer dlhu verejnej správy k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu, ako sa uvádza v článku 126 ods. 4, 5 a 6 ZFEÚ, iba v prípade, keď sa pred zohľadnením týchto závažných faktorov úplne splní dvojitá podmienka základnej zásady, že deficit verejnej správy zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej pre tento deficit je dočasné.
Uvedené faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu pri posudzovaní dodržania referenčnej hodnoty na základe kritéria dlhu.
5. Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria deficitu a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom deficite náležite zohľadnia uskutočnenie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, kapitalizačný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, najmä či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.
6. Ak Rada podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodne, že v členskom štáte existuje nadmerný deficit, Rada a Komisia v nasledujúcich procesných krokoch uvedeného článku ZFEÚ zohľadnia závažné faktory uvedené v odseku 3 tohto článku, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, najmä pri určovaní lehoty na nápravu nadmerného deficitu a pri jej prípadnom predĺžení. Tieto závažné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a 11 ZFEÚ.
7. V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný deficit presahujúci referenčnú hodnotu súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, kapitalizačný pilier, Rada a Komisia pri posudzovaní vývoja vyjadreného v číselných údajoch o deficite v rámci postupov pri nadmernom deficite tiež zohľadní náklady na reformu, pokiaľ deficit nepresahuje významne úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť. Čisté náklady sa zohľadnia tiež pri rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí prijatých podľa článku 126 ods. 6 až 9 a 11 ZFEÚ, ak deficit podstatne a nepretržite klesal a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote.“
3.
Vkladá sa tento oddiel:
„ODDIEL 1A
HOSPODÁRSKY DIALÓG
Článok 2a
1. S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípadne predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom s cieľom diskutovať o rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, o odporúčaní Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, o upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo o rozhodnutiach podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ.
Od Rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne vysvetlí svoju pozíciu.
Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týkajú takéto rozhodnutia, odporúčania alebo upozornenia, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.
2. Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“
4.
Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Ak sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný deficit existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6 ZFEÚ stanovisko a návrh Rade a informuje Európsky parlament.“;
b)
v odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009;
c)
odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
„4. V odporúčaní Rady prijatom v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ sa stanoví maximálna lehota šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia. Ak si to závažnosť situácie vyžaduje, môže byť lehota pre prijatie účinných opatrení tri mesiace. V odporúčaní Rady sa stanoví aj lehota na nápravu nadmerného deficitu, ktorá sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení deficitu, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti. Rada vo svojom odporúčaní požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu 0,5 % HDP, aby sa zaistila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v odporúčaní.
4a. Dotknutý členský štát v lehote stanovenej v odseku 4 podá Rade a Komisii správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov a príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov v súlade s odporúčaniami Rady, ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Členský štát túto správu zverejní.
5. Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí uvedeného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú závažné nepriaznivé dôsledky pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“
5.
V článku 4 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
„1. Akékoľvek rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, sa prijme okamžite po uplynutí lehoty stanovenej v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.
2. Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia, a jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.
Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospela k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.“
6.
V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
„1. Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý zúčastnený členský štát upozorňuje, aby prijal opatrenia na zníženie deficitu, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté účinné opatrenia podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera toto upozornenie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim referenčnú hodnotu najmenej 0,5 % HDP, aby sa zabezpečila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v upozornení. Rada tiež uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.
1a. V nadväznosti na upozornenie Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade a Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na upozornenie Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov, príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Členský štát túto správu zverejní.
2. Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí tohto upozornenia sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. Revidovaným upozornením sa pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada na základe hospodárskych prognóz uvedených vo svojom upozornení posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“
7.
Články 6 až 8 sa nahrádzajú takto:
„Článok 6
1. Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu. Zohľadnia sa výsledky misie dohľadu vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a tohto nariadenia.
2. Ak sú splnené podmienky na uplatnenie článku 126 ods. 11 ZFEÚ, Rada uloží sankcie v súlade s uvedeným článkom. Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ o upozornení dotknutého zúčastneného členského štátu, aby prijal opatrenia.
Článok 7
Ak zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich aktoch Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o uložení sankcií sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od dátumov na podávanie správ ustanovených v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009. V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane upraví. V prípade úmyselne plánovaného deficitu, ktorý Rada uzná za nadmerný, sa použije urýchlený postup.
Článok 8
Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o zintenzívnení sankcií sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí sa prijme čo najskôr a v každom prípade najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009.“
8.
V článku 9 ods. 3 sa odkaz na článok 6 nahrádza odkazom na článok 6 ods. 2.
9.
Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:
a)
úvodné slová odseku 1 sa nahrádzajú takto:
„1. Rada a Komisia pravidelne monitorujú vykonávanie prijatých opatrení:“;
b)
v odseku 3 sa odkaz na nariadenie (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na nariadenie (ES) č. 479/2009.
10.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 10a
1. Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia najmä vykonáva misie na účely posúdenia aktuálnej hospodárskej situácie v danom členskom štáte a určenia akýchkoľvek rizík alebo ťažkosti spojených s plnením cieľov tohto nariadenia.
2. Zvýšený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.
3. Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu v členskom štáte, ktorého menou je euro, alebo ktorý sa zúčastňuje na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (12) (ďalej len ‚ERM II‘).
4. Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v odseku 2 a môže sa rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.
5. Komisia pri organizovaní misií dohľadu uvedených v odseku 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.
11.
Články 11 a 12 sa nahrádzajú takto:
„Článok 11
Vždy, keď sa Rada rozhodne podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ uložiť sankcie zúčastnenému členskému štátu, vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť takúto pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11 ZFEÚ.
Článok 12
1. Suma pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine absolútnej hodnoty rozdielu medzi saldom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre saldo verejnej správy, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, saldom verejnej správy vyjadreným v percentách HDP, ktoré sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.
2. Každý rok nasledujúci po roku uloženia pokuty, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu zrušené, Rada posúdi, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ účinné opatrenia. V tomto ročnom posúdení Rada v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ rozhodne o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak Rada rozhodne o uložení ďalšej pokuty, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty uvedená v odseku 1.
3. Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nepresiahne 0,5 % HDP.“
12.
Článok 13 sa týmto zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12.
13.
Článok 16 sa nahrádza takto:
„Článok 16
Pokuty uvedené v článku 12 predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a pridelia sa európskemu nástroju finančnej stability. Keď zúčastnené členské štáty vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci s cieľom zabezpečiť stabilitu eurozóny ako celku, sa sumy týchto pokút pridelia tomuto mechanizmu.“
14.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 17a
1. Komisia do 14. decembra 2014 a potom každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
V tejto správe sa okrem iného hodnotí:
a)
účinnosť tohto nariadenia;
b)
pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ.
2. K správe uvedenej v odseku 1 sa prípadne pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.
3. Správa sa postúpi Európskemu parlamentu a Rade.“
15.
Všetky odkazy na článok 104 zmluvy sa v celom nariadení (ES) č. 1467/97 nahrádzajú odkazmi na článok 126 ZFEÚ.
16.
V bode 2 prílohy sa odkazy v stĺpci I na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 nahrádzajú odkazmi na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 8. novembra 2011