NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1261/2010
ze dne 22. prosince 2010
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 1. dubna 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. února 2010 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo považováno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody pro slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely zjištění ohledně subvencování výběr vzorku.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem 22 vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupin společností ve spojení. Dvacet z těchto spolupracujících společností nebo skupin vykázalo vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto dvaceti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(11)
Vyvážející výrobci, kteří se ve zmíněné lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(12)
V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení, přičemž všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Jeden vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, protože nesplňoval kritéria stanovená v čl. 27 odst. 1 základního nařízení, požádal o stanovení individuálního rozpětí subvencování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytl odpověď na dotazník.
(14)
Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na počet společností, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže ve 22. bodě odůvodnění. Vzhledem k počtu inspekcí na místě, které by bylo zapotřebí uskutečnit v prostorách těchto společností, se mělo za to, že by individuální prošetřování znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(15)
Proto byl přijat předběžný závěr, že žádost o individuální prošetření nemůže být přijata.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
S ohledem na velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely stanovení újmy výběr vzorku.
(17)
Žádní další výrobci než uvedených osm společností, jejichž jménem byl podán podnět, se nepřihlásili ani nepodali základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření, jak je stanoveno v oznámení o zahájení. Z těchto osmi společností byl vybrán vzorek čtyř společností, a to na základě reprezentativnosti jejich objemu prodeje, na základě typů výrobku, které vyrábějí, a toho, kde se v Unii nacházejí. Výběr vzorku byl konzultován s žadatelem a dotčenými výrobci.
(18)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců
(19)
S ohledem na velký počet dovozců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
(20)
Komise všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala dotazníky. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku vyvážejících výrobců, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii a čtyřem dovozcům v Unii, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku dovozců, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(21)
Odpovědi přišly od indické vlády, vyvážejících výrobců zařazených do příslušného vzorku, vyvážejícího výrobce, který žádal o individuální prošetření, výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku a jednoho dovozce. Od uživatelů ani od žádných dalších stran dotčených řízením žádné odpovědi na dotazník nepřišly. Podstatná část výrobců v Unii kromě toho zaslala požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(22)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách indické vlády v Dillí, vlády státu Maháráštra v Bombaji, úřadu indické vlády v Bombaji a v prostorách následujících stran řízení se uskutečnily inspekce na místě:
Výrobci v Unii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Rodaciai SPA, Itálie, a prodejci ve spojení,
-
Roldan S.A., Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Ugitech France S.A., Francie, a prodejci ve spojení;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Vpl., Ltd., Thane, Maháráštra,
-
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra,
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra.
1.3. Období šetření
(23)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Šetření ukázalo, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Indii, kterých se týká toto šetření, mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Unie. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci v Unii a prodávané na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Unie z dotčené země. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
„Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(27)
Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období současného šetření jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
3.2. Program „Kniha celních nároků“
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis programu „Kniha celních nároků“ je uveden v kapitole 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Výhody tohoto programu může čerpat kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.
c) Praktické provádění programu „Kniha celních nároků“
(31)
Vývozce může zažádat o kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby v rámci programu „Kniha celních nároků“ byly indickými úřady stanoveny pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovezenému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu „Kniha celních nároků“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odbavení vývozní přepravní doklad. V tomto dokumentu je uvedena, mimo jiné, výše kreditu v rámci „Knihy celních nároků“, který má být poskytnut pro příslušnou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout kredit v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Takové kredity mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené oproti těmto kreditům může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.
(34)
Žádost o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ se podává elektronicky a může se týkat neomezeného počtu vývozních transakcí. Pro podání žádosti o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ ve skutečnosti neexistují žádné pevné lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu „Kniha celních nároků“ automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Chandan Steel a společnosti skupiny Venus group využívaly v období šetření tento režim.
d) Závěry ohledně programu „Kniha celních nároků“
(36)
Režim „Kniha celních nároků“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“ jsou finančním příspěvkem od indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(37)
Kromě toho režim „Kniha celních nároků“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento program nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu „Kniha celních nároků“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání příslušných výhod stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, tak mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
e) Výpočet výše subvence
(39)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce, zjištěné za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu „Kniha celních nároků“, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemá indická vláda volbu, zda subvenci poskytnout či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu „Kniha celních nároků“ jako součet kreditů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(40)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence odečteny z kreditů stanovených uvedeným způsobem, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(41)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Režim předběžného povolení
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 2009-2014 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Způsobilost
(43)
Režim předběžného povolení má šest podprogramů, které jsou podrobněji popsány ve 44. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro fyzický vývoz a pro podprogram předběžných povolení pro roční potřebu. Výrobci-vývozci, kteří jsou dodavateli konečného vývozce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé, kteří zajišťují dodávky v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům-vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů „Předběžný příkaz k uvolnění“ a tuzemský akreditiv back-to-back.
c) Praktické provádění
(44)
Režim předběžného povolení může být vydán na:
i) fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Dovezené množství a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci,
ii) roční potřebu: Toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může vyvézt jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a proces výroby si rozdělí. Výrobce-vývozce, který vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončí výrobu a je povinen konečný výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT 04-09. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně,
v) předběžný příkaz k uvolnění: Držitel režimu předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít předběžného příkazu k uvolnění. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako předběžné příkazy k uvolnění a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Převedení předběžného příkazu k uvolnění dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). V rámci mechanismu předběžného příkazu k uvolnění jsou daně a cla vraceny dodavateli místo vracení konečnému vývozci ve formě vrácení cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský akreditiv back-to-back: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(45)
V průběhu období šetření získaly úlevy v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti. Tyto společnosti využívaly jednoho z uvedených podprogramů, a sice režimu předběžného povolení pro fyzický vývoz. Proto není nutné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(46)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dovezeného zboží/zboží nakoupeného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a prací, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(47)
Pokud jde o podprogram využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci programu předběžného povolení určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(48)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, vždy o šest měsíců).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(50)
Jedna z šetřených společností nevedla žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě. Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 2004-2009, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě této společnosti uplatněny. V této fázi proto de facto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
(51)
Pokud jde o druhou společnost, ta vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Registr spotřeby pro období šetření však nebyl k dispozici, a proto nebylo možné ověřit mimo jiné záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23). Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 46. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto osvědčování proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy byla splněna.
d) Závěr ohledně režimu předběžného financování
(52)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(53)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(54)
Podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Nadto indická vláda neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(55)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(56)
Vzhledem k neexistenci povolených režimů vracení cla nebo režimů vracení u náhradních vstupů je napadnutelnou výhodou prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy vracení použít a namísto údajných nadměrných úlev se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takových nadměrných úlev povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(57)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podprogramu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(58)
Sazba subvencí zjištěná pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 0,8 %, resp. 1,5 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(59)
Šetření odhalilo, že dvě ze společností nebo skupin společností ve vzorku využívaly v období šetření tento režim. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné Proto se mělo za to, že není nezbytné v tomto šetření dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz
(60)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností ve vzorku měla status subjektu orientovaného na vývoz a v období šetření jí byly poskytovány subvence.
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu pro subjekty orientované na vývoz je uveden v kapitole 6 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příruček HOP I 04-09 a HOP I09-14.
b) Způsobilost
(62)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim pro subjekty orientované na vývoz.
c) Praktické provádění
(63)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(64)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat podrobné informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení uznání společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim pro subjekty orientované na vývoz, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(65)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-09 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(66)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřené z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou splnění pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení své činnosti.
(67)
Subjekty působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků.
(68)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozů uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů HOP I2009-2014. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(69)
Podle příslušného oddílu HOP I2009-2014 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [subjekt orientovaný na vývoz] určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(70)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(71)
V současném případě využíval režim pro jednotky orientované na vývoz jeden ze spolupracujících vývozců ve vzorku. Tento spolupracující vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený spolupracující vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 66. bodě odůvodnění bodech i) až vi). Nicméně co se týče osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla způsobilá pro toto osvobození. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
d) Závěry ohledně režimu pro subjekty orientované na vývoz
(72)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň z cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(73)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud je spotřební daň a dodatečné clo zaplaceno, může být využito jako kredit pro budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím kreditu „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(74)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy zakládají subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání obvykle splatné při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od daně z dovozu (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(76)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě prominutého cla a daní (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 4,3 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(77)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností tak bylo zanedbatelné.
3.6. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(78)
Podrobnosti režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(79)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(80)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(81)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(82)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností tento režim během období šetření využívala.
d) Závěr ohledně režimu vývozních úvěrů
(83)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky uvedenými v 78. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(84)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(85)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(86)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro uvedenou společnost činí 0,4 %.
3.7. Výše napadnutelných subvencí
(87)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %:
REŽIM→
DEPB (4)
PPO (4)
EOU (4)
PVÚ (4)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 4,0 %.
(89)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, konkrétně dosahovala 100 %. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. 4,3 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(90)
Pro stanovení objemu výroby v Unii byl vzat v úvahu výstup následujících výrobců v Unii:
-
osm výrobců, jejichž jménem byl podán podnět,
-
čtyři výrobci, kteří podpořili řízení,
-
dvanáct dalších výrobců v Unii uvedených v podnětu, kteří nebyli ani žadateli, ani nepodpořili řízení, ale nevznesli proti současnému šetření žádné námitky.
(91)
Pro účely analýzy celkové újmy tedy výrobní odvětví Unie sestává z těchto 24 společností.
4.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(92)
Jak bylo uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek čtyř společností z výrobců, kteří se přihlásili Komisi a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření.
(93)
Tito čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(94)
Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu a růstu shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů týkajících se cen, zaměstnanosti, produktivity, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. Spotřeba v Unii
(95)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku, údajů o prodeji uskutečněném dalšími výrobci v Unii předložené žadatelem, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných z Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření.
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba Unie v tunách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba snížila o 36 %. Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba snížila o 41 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetřením mírně vzrostla, a sice o 5 procentních bodů.
(97)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby od roku 2008, během nějž uživatelé dotčeného výrobku, jako automobilový průmysl, domácí spotřebiče nebo chemický a stavební průmysl, zaznamenali silný pokles poptávky po jejich výrobcích. Ve druhé polovině období šetření se situace na trhu začala mírně zlepšovat a výsledkem bylo mírné zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s první polovinou období šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země do Unie
5.3.1. Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z Indie v tunách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podíl dovozů na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na základě údajů Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření dovoz dotčeného výrobku z Indie sledoval sestupný trend spotřeby v EU a snížil se v posuzovaném období o 27 %. K největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy se dovoz snížil o 41 procentních bodů. Následně se dovoz mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 16 procentních bodů.
(99)
Jelikož tento pokles je nižší než pokles spotřeby v Unii, podíl indických dovozů na trhu se mírně zvýšil, a to z 10,39 % v roce 2007 na 11,78 % v období šetření.
5.3.2. Ceny dovozů a cenové podbízení
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena dovozu z Indie v EUR/tuna
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie se snížila o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny spadly o 22 procentních bodů. Ačkoli tento pokles odpovídal sestupnému trendu cen surovin, je třeba poznamenat, že během celého posuzovaného období byla průměrná jednotková cena dovozu z Indie výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie, což vedlo k silnému cenovému tlaku na ceny prodeje účtované subjekty v Unii.
(101)
Srovnání pro období šetření mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku ze závodu při prodeji nezávislým zákazníkům na trhu Unie a cen CIF na hranici Unie účtovaných vyvážejícími výrobci v Indii, náležitě upravený o náklady na vykládku a proclení, ukazuje na cenové podbízení v rozmezí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(102)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu subvencovaných dovozů z Indie na výrobní odvětví Unie analýzu všech hospodářských faktorů, které měly vliv na stav tohoto výrobního odvětví od roku 2007 do období šetření.
5.4.1. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby v tunách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobní kapacita v tunách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využití kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla celková produkce výrobního odvětví Unie o 42 %, zatímco výrobní kapacita zůstala nezměněná, čímž se míra využití kapacity snížila o 26 procentních bodů. Tento pokles výroby byl větší než pokles spotřeby v Unii, který činil za celé posuzované období 36 %.
b) Objem prodeje, podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v EU v tunách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem prodeje obdobného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie uskutečněný výrobním odvětvím Unie klesl za celé posuzované období o 36 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy prodej klesl o 29 procentních bodů. Následně se prodej mezi rokem 2009 a obdobím šetření mírně zvýšil, a to o 3 procentní body.
(105)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal nezměněný a pohyboval se během posuzovaného období kolem 81 %.
c) Růst
(106)
Jelikož jak spotřeba v Unii, tak objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie klesly v posuzovaném období o 36 %, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu na 81 %.
d) Rozsah současného rozpětí subvencí
(107)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.4.2. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku
a) Zásoby
(108)
Výrobní odvětví Unie vyrábí především na zakázku, zásoby proto nelze považovat za významný ukazatel újmy. Trendy v zásobách jsou uvedeny pro informaci. Níže uvedená čísla se týkají pouze společností zařazených do vzorku a představují objem zásob na konci každého období.
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob v tunách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob se v posuzovaném období snížil o 22 %, ale jako procento výroby se zásoby zvýšily z 16 % na 19,5 %.
b) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a výrobní náklady
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (v EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Průměrné výrobní náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Průměrné jednotkové ceny prodeje nezávislým zákazníkům na trhu Unie uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny klesly o 25 procentních bodů. Tento pokles byl však částečně způsoben poklesem jednotkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, které se během posuzovaného období snížily o 31 %. Snížení jednotkových nákladů bylo způsobeno především poklesem cen surovin. Tento pokles byl lehce zmírněn zvýšením podílu fixních nákladů na vyrobenou jednotku v důsledku nižšího využití kapacity.
c) Zaměstnanost, produktivita a náklady na pracovní sílu
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Průměrné náklady na pracovníka
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zaměstnanců byl během posuzovaného období snížen o 15 % v důsledku poklesu aktivity výrobního odvětví Unie.
(112)
Pokud jde o průměrné náklady práce na zaměstnance, ty se v posuzovaném období mírně zvýšily, a sice o 5 %. To je považováno za přirozený nárůst, který je nižší než míra inflace v průběhu posuzovaného období. Navíc je třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu netvoří významnou část celkových nákladů výroby tyčí z nerezavějící oceli.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peněžní tok (v EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investice (v tisících EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnost investic
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost podstatně snížila a z více než 9 % zisku v roce 2007 se změnila v téměř 8 % ztrátu v období šetření. Největší pokles zisků byl zaznamenán mezi lety 2008 a 2009, kdy činil více než 16 procentních bodů.
(114)
Čistý peněžní tok vytvořený obdobným výrobkem se od roku 2007 do období šetření snížil o 107 %.
(115)
Roční investice do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 77 %.
(116)
Návratnost investic vyjádřená jako procentní podíl zisku na čisté účetní hodnotě investic sledovala zmíněný negativní vývoj ziskovosti a snížila se o 134 procentních bodů.
(117)
Nic nenasvědčovalo tomu, že se v posuzovaném období snížila schopnost výrobního odvětví získávat kapitál.
5.5. Závěr o újmě
(118)
Během posuzovaného období se téměř všechny ukazatele újmy náležející výrobnímu odvětví Unie vyvíjely negativně.
(119)
Spotřeba v Unii se snížila o 36 %, objem prodeje uskutečněného výrobním odvětím Unie klesl o 36 % a využití kapacity kleslo o 42 %. Jednotkové ceny prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku se snížily o 44 % na úroveň, kdy byly nižší než náklady. Reagovaly tak na pokles cen dovozu z Indie, aby byl zachován určitý objem prodeje a výroby, který by pokryl fixní náklady.
(120)
Ziskovost ze z 9,5 % zisku v roce 2007 změnila na téměř 8 % ztrátu v období šetření. Investice, peněžní tok a návratnost investic rovněž sledovaly tento negativní vývoj, přičemž se během posuzovaného období snížily o 77 %, resp. 107 %, resp. 246 procentních bodů.
(121)
Pouze jeden ukazatel, totiž podíl výrobního odvětví Unie na trhu, zůstal na nezměněné úrovni 81 %.
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozních cen o 44 % v posuzovaném období, jakož i vysoká rozpětí cenového podbízení zjištěná v období šetření, jež dosahovala rozpětí od 16,7 % do 18,2 %, byly zaznamenány souběžně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Vzhledem k úrovni subvencování u spolupracujících vývozců, nízké úrovni cen subvencovaného dovozu, jež představovala výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrála jejich přítomnost na trhu Unie významnou úlohu v tom, že se zmíněný negativní trend prodejních cen na trhu Unie dále zhoršoval. Závažná újma, již utrpělo výrobní odvětví Unie, se nejvíce projevuje nízkou úrovní prodejních cen a dramatickými finančními ztrátami, jež výrobní odvětví utrpělo.
(126)
Průměrné ceny dovozu z Indie podstatně klesly, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit ceny, aby si udrželo určitý obrat, avšak při ztrátových cenách, aby byly pokryty alespoň fixní náklady. Výsledkem bylo, že se od roku 2008 finanční situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila.
(127)
Na základě výše uvedeného se přijímá prozatímní závěr, že subvencovaný dovoz z Indie, který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie během období šetření, byl určující pro újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Vliv dalších činitelů
(128)
Dalšími činiteli, které byly zkoumány v souvislosti s příčinnými souvislostmi, jsou hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU, výrobní náklady, dovoz z jiných třetích zemí a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku.
6.3.1. Hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU a náklady výroby
(129)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby a k tlaku na ceny. Nízká úroveň poptávky po některých tyčích z nerezavějící oceli vedla ke snížení produkce výrobního odvětví Unie a z části přispěla k poklesu prodejních cen.
(130)
Za normálních hospodářských podmínek a pokud by neexistoval silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu, by výrobní odvětví Unie mohlo mít určité problémy reagovat na pokles spotřeby a s následný nárůst fixních nákladů výroby v důsledku nízkého využití kapacity, které zaznamenalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Subvencovaný dovoz však umocnil účinek hospodářského poklesu a znemožnil prodej za vyšší než výrobní ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že pokles poptávky v EU související s hospodářskou krizí, který příslušné odvětví zaznamenalo, přispěl k újmě, již výrobní odvětví Unie utrpělo. Má se však za to, že tím není narušena příčinná souvislost zjištěná v souvislosti se subvencovaným levným dovozem z Indie.
6.3.2. Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z jiných třetích zemí v tunách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Průměrná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základě údajů Eurostatu objem dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli do Unie ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 48 %. Podíl těchto jiných třetích zemí na trhu se snížil o 19 %.
(133)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny indických vyvážejících výrobců i vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto se má předběžně za to, že dovoz z dalších třetích zemí nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
2007
2008
2009
OŠ
Objem vývozu v tunách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková prodejní cena v eurech
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 42 % a jednotková prodejní cena o 46 %. Ačkoli tento vývoz činil pouze 6 % jeho celkového prodeje v období šetření, nelze vyloučit, že měl tento výsledek na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Má se však za to, že vzhledem k nízkému objemu dovozu není tento dopad dostatečný, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(135)
Šetření ukázalo, že další známé činitele, jako dovoz z jiných třetích zemí, vývoz uskutečněný výrobním odvětvím Unie a pokles spotřeby, nebyly rozhodující příčinou újmy, již výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Časová shoda mezi subvencovaným dovozem z Indie a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie na straně druhé vede k závěru, že subvencovaný dovoz způsobil značnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné úvahy
(137)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Byl zvážen dopad možných opatření na všechny strany, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí žádných opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie trpělo subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Indie, který působil újmu. Rovněž se připomíná, že většina hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Vzhledem k povaze újmy (tj. značné ztráty) se další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Unie v případě neexistence opatření jeví jako nevyhnutelné.
(139)
Očekává se, že uložení opatření zabrání dalším narušením trhu a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu.
(140)
Pokud by opatření uložena nebyla, ceny by byly nadále nižší než náklady a zisky výrobců v Unii by se dále zhoršovaly. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(141)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří střední a velké podniky rozmístěné po celé Unii, uložení opatření by kromě toho pomohlo zachovat v těchto oblastech zaměstnanost.
(142)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(143)
Všichni dovozci, o kterých Komise věděla, byly požádáni, aby se přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděli čtyři dovozci. Všem čtyřem byl zaslán dotazník, ale odpověděl pouze jeden. V pozdější fázi šetření se počítá s inspekcí v prostorách dovozce, který se nachází v Německu.
(144)
Pokud by byla uložena vyrovnávací cla, nelze vyloučit, že by úroveň dovozu pocházejícího z dotčené země mohla klesnout, což by mělo vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek jakéhokoli zvýšení cen dovozu dotčeného výrobku na dovozce by však měl pouze obnovit soutěž na trhu Unie a neměl by dovozcům zabránit prodávat dotčený výrobek. Kromě toho nízký podíl nákladů na dotčený výrobek z hlediska celkových nákladů konečných uživatelů by měl dovozcům usnadnit přenést jakékoli zvýšení cen na jejich zákazníky. Na základě těchto skutečností byl učiněn předběžný závěr, že zavedení vyrovnávacích cel pravděpodobně nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii.
7.4. Zájem uživatelů
(145)
Všem stranám označeným v podnětu jako uživatelé byly zaslány dotazníky. Žádná z těchto dvaceti dvou společností neodpověděla.
(146)
Připomíná se, že dotčený výrobek se používá v širokém spektru aplikací včetně automobilového průmyslu, výrobců domácích spotřebičů, lékařských a laboratorních nástrojů atd. V tomto řízení jsou však uživateli dodavatelské společnosti, které vyrábějí a dodávají díly pro uvedené aplikace. Vzhledem k tomu se očekává, že tito uživatelé budou v postavení, kdy budou moci přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku uložení vyrovnávacích cel na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele bude dopad takových opatření zanedbatelný.
(147)
Proto se přijímá předběžný závěr, že dopad na náklady uživatelů v důsledku uložení vyrovnávacích cel by nebyl významný.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se přijímá předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro to, aby vyrovnávací cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie nebyla uložena.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(149)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(150)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nutné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(151)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007. To je poslední rok před obdobím šetření, kdy bylo výrobní odvětví Unie schopno dosahovat normálního ziskového rozpětí. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 9,5 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(152)
Na tomto základě byla vypočtena cena za obdobný výrobek, která by nepůsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,5 % k výrobním nákladům.
(153)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, stanovené pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením (viz 101. bod odůvodnění), s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(154)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(157)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(158)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a pocházejících z Indie.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj Maháráštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
4,3
AXXX
Společnosti uvedené v příloze
4,0
AXXX
Všechny ostatní společnosti
4,3
AXXX
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2010.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1261/2010
z 22. decembra 2010,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 12,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámila 1. apríla 2010 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „India“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) oznámila začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“).
(3)
Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 15. februára 2010 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(4)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencový dovoz určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. V tomto prípade sa nenašlo vzájomne prijateľné riešenie.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(5)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala výrobcov v Únii, ktorí podali podnet, ostatných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, používateľov o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a orgány Indie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(6)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii
(7)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky na zistenie subvencovania v súlade s článkom 27 základného nariadenia.
(8)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude vytvorenie vzorky potrebné, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu príslušného výrobku a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zapojených do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku počas obdobia od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010.
(9)
Výber reprezentatívnej vzorky sa tiež konzultoval s príslušnými orgánmi Indie.
(10)
V danej lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, celkovo poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky 22 vyvážajúcich výrobcov vrátane skupín prepojených spoločností v Indii. Z týchto spolupracujúcich spoločností alebo skupín 20 nahlásilo vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito dvadsiatimi vyvážajúcimi výrobcami alebo skupinami vyvážajúcich výrobcov.
(11)
Ktorýkoľvek vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa neprihlásili alebo neposkytli požadované informácie v stanovenej lehote, sa považovali za vyvážajúcich výrobcov nespolupracujúcich na prešetrovaní. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktoré nahlásilo uvedených 20 spolupracujúcich spoločností alebo skupín, ktoré počas obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Únie, naznačuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká.
1.2.2. Výber vzorky spolupracujúcich spoločností v Indii
(12)
V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.
1.2.3. Individuálne preskúmanie spoločností nevybratých do vzorky
(13)
Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, pretože nesplnil kritériá stanovené v článku 27 ods. 1 základného nariadenia, žiadal stanoviť individuálne rozpätie subvencovania podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia a poskytol odpoveď na dotazník.
(14)
Ako sa uvádza v odôvodnení 12, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v stanovenom čase. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia subvencovania sú uvedené v odôvodnení 22. Vzhľadom na počet overovacích návštev, ktoré by bolo potrebné vykonať v priestoroch týchto spoločností sa usúdilo, že by individuálne prešetrovanie znamenalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania.
(15)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že žiadosti o individuálne preskúmanie nie je možné vyhovieť.
1.2.4. Výber vzorky výrobcov v Únii
(16)
Vzhľadom na veľký počet výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania navrhol výber vzorky na stanovenie ujmy v súlade s článkom 27 základného nariadenia.
(17)
Žiadni ďalší výrobcovia ako uvedených osem navrhovateľov, sa neprihlásilo ani neposkytlo základné informácie o svojich činnostiach v súvislosti s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania. Z týchto ôsmich spoločností bola vybratá vzorka štyroch spoločností, a to na základe reprezentatívnosti ich objemu predaja, na základe rôznych typov výrobku, ktoré vyrábajú, a lokality v Únii. Výber vzorky bol konzultovaný s navrhovateľom a príslušnými výrobcami.
(18)
Štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky predstavovali 62 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania.
1.2.5. Výber vzorky dovozcov
(19)
Vzhľadom na veľký počet dovozcov uvedených v podnete sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili štyria dovozcovia. Vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí sa prihlásili, sa rozhodlo, že výber vzorky sa nevykoná.
(20)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania. Dotazníky boli teda zaslané IV, vyvážajúcim výrobcom v Indii zaradeným do vzorky, výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, štyrom dovozcom v Únii, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky dovozcov a všetkým užívateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka.
(21)
Dotazníky zaslala indická vláda, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie, výrobcovia v Únii zaradení do vzorky a jeden dovozca. Od používateľov ani od žiadnych ďalších strán zapojených do konania neboli doručené žiadne vyplnené dotazníky. Okrem toho veľká časť výrobcov v Únii poskytla požadované všeobecné údaje na analýzu ujmy.
(22)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch IV v Dillí, vlády štátu Maháraštra v Bombaji, regionálnej pobočky IV v Bombaji a v priestoroch týchto strán:
Výrobcovia v Únii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španielsko, a prepojené predajné spoločnosti,
-
Rodaciai SPA, Taliansko, a prepojené predajné spoločnosti,
-
Roldan S.A., Španielsko, a prepojené predajné spoločnosti,
-
Ugitech Francúzsko S.A., Francúzsko a prepojené predajné spoločnosti.
Vyvážajúci výrobcovia v Indii
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maháraštra,
-
Chandan Steel Ltd, Bombaj, Maháraštra.
Skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra,
-
Hindustan Inox Ltd, Bombaj, Maháraštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra.
1.3. Obdobie prešetrovania
(23)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2007 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom sú tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončené za studena už ďalej neupravené, iné ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“) v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Podobný výrobok
(25)
Prešetrovaním sa zistilo, že výrobky vyrábané a predávané na domácom trhu Indie, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia ako výrobky vyvážané z tejto krajiny na trh Únie. Podobne výrobky vyrábané výrobným odvetvím Únie a predávané na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia ako výrobky vyvážané do Únie z príslušnej krajiny. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(26)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme);
c)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);
d)
systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme);
e)
systém vývozných úverov (Export Credit Scheme).
(27)
Uvedené systémy a) až d) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o politike zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Dva dokumenty o politike zahraničného obchodu sa týkajú OP tohto prešetrovania, a to konkrétne dokument o politike zahraničného obchodu 04-09 a dokument o politike zahraničného obchodu 09-14. Okrem toho IV takisto stanovila postupy vzťahujúce sa na dokumenty o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.
(28)
Systém vývozných úverov uvedený v písmene e) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý povoľuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.
3.2. Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“)
a) Právny základ
(29)
Podrobný opis DEPBS je uvedený v kapitole 4.3 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 4 HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(30)
Na takýto systém je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.
c) Praktické vykonávanie DEPBS
(31)
Vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percento hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (Standard Input Output Norms - SION), pri zohľadnení pravdepodobného dovozného obsahu vstupov vývozného výrobku a dosahu cla na tento pravdepodobný dovoz, bez ohľadu na to, či sa dovozné clo skutočne zaplatilo, alebo nie.
(32)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, vydajú indické colné orgány počas odbavovacieho konania vývozný colný doklad. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tej chvíli vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, stráca indická vláda možnosť rozhodovať o udelení úveru DEPBS.
(33)
Zistilo sa tiež, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru - s výnimkou kapitálového tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania.
(34)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne lehoty na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 HOP I 04-09 a 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 HOP I 04-09 a 09-14.
(35)
Zistilo sa, že dve spoločnosti zo vzorky, Chandan Steel a spoločnosti skupiny Venus počas OP používali tento systém.
d) Závery o DEPBS
(36)
DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa úver napokon využije na kompenzáciu dovozných ciel, a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver DEPBS predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(37)
Ďalej je DEPBS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(38)
Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla ani systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I v bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho neexistuje systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na zvýhodnenia z DEPBS.
e) Výpočet výšky subvencie
(39)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia bola výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnaniu, vypočítaná na základe výhody, ktorú získal príjemca, o ktorej sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania existovala. V tomto zmysle sa usúdilo, že výhodu príjemca získa v momente, keď dôjde k vývoznej transakcii vykonanej v rámci tohto systému. V tom momente sa IV musí zrieknuť colných poplatkov, čo predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému DEPBS ako výšky úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.
(40)
V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi zlomku podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývoz počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená vývoznou výkonnosťou a nebola poskytnutá podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(41)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas OP, predstavuje 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)
a) Právny základ
(42)
Podrobný opis systému je uvedený v bodoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 2009-2014 a kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Oprávnenosť
(43)
AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 44. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na podsystém AAS „fyzický vývoz“ a na podsystém AAS „ročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia dodávajúci tovar v rámci kategórií „zamýšľaného vývozu“ uvedených v bode 8.2 dokumentu o politike zahraničného obchodu na roky 2004-2009, ako sú napríklad dodávatelia pre jednotky orientované na vývoz (export oriented unit, ďalej len „EOU“), majú nárok na podsystém AAS „zamýšľaný vývoz“. Napokon, dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a domáci dokumentárny akreditív.
c) Praktické vykonávanie
(44)
AAS sa môžu vydať na:
i) fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu výrobku určeného na vývoz sa uvádzajú v licencii;
ii) ročnú požiadavku: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozného výkonu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
iii) dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukt, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
iv) zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi dovážať bez cla vstupné materiály potrebné na výrobu tovaru, ktorý sa má predávať v rámci zamýšľaného vývozu kategóriám zákazníkov uvedeným v bode 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu o politike zahraničného obchodu na roky 04-09. Podľa IV sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz (EOU) alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);
v) zálohovaný príkaz na uvoľnenie (ARO): Držiteľ AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takých prípadoch sú predbežné povolenia hodnotené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sa v nich uvádzajú. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu o politike zahraničného obchodu FT 2004 - 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO nahrádza dodávateľovi dane a clá namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii ako pre domáce vstupné materiály, tak aj pre dovážané vstupné materiály;
vi) domáci dokumentárny akreditív: Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu o politike zahraničného obchodu 04-09 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).
(45)
V priebehu obdobia prešetrovania získali zľavy v rámci systému predbežných povolení v súvislosti s príslušným výrobkom dve spoločnosti. Tieto spoločnosti využívali jeden z uvedených podsystémov, t. j. systém predbežných povolení na fyzický vývoz. Preto nie je potrebné určovať vyrovnateľnosť zvyšných nepoužitých podsystémov.
(46)
Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 k HOP I 04-09 a k HOP I 09-14), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydal osvedčenie, v ktorom sa uvádza, že predpísaný register a príslušné záznamy a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.
(47)
Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívali príslušné spoločnosti, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (SION), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku.
(48)
Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, z ktorých každé môže byť 6 mesiacov).
(49)
Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi.
(50)
Jedna z prešetrovaných spoločností neviedla systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu (dodatok 23) a v súlade s oddielom II bodom 4 prílohy II k základnému nariadeniu. V skutočnosti neexistovali žiadne záznamy o skutočnej spotrebe. Zmeny v politike zahraničného obchodu 2004 až 2009, ktoré nadobudli platnosť na jeseň roku 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým orgánom v rámci opravného postupu) sa ešte v prípade tejto spoločnosti neuplatnili. Preto sa skutočné vykonávanie tohto ustanovenia nemohlo v tomto štádiu overiť.
(51)
Pokiaľ ide o druhú spoločnosť, viedla určitý register výroby a spotreby. Register spotreby pre obdobie prešetrovania však nebol k dispozícii, a preto nebolo možné overiť, okrem iného, záznamy o spotrebe s cieľom zistiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu (dodatok 23). Pokiaľ ide o požiadavky na overenie uvedené v odôvodnení 46 spoločnosť nemala žiadne záznamy o tom, ako toto osvedčovanie prebehlo. Neexistoval žiadny plán auditu alebo akýkoľvek iný podporný materiál pre vykonaný audit (napr. správa o audite), žiadne zaznamenané informácie o použitej metodológii a špecifických požiadavkách potrebných pre tak precíznu prácu, ktorá si vyžadovala podrobné technické vedomosti o výrobných procesoch. Usudzuje sa, že prešetrovaný vývozca nebol schopný preukázať, že príslušné ustanovenia dokumentu o politike zahraničného obchodu sú splnené.
d) Záver týkajúci sa systému AAS
(52)
Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančný príspevok zo strany IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov.
(53)
Okrem toho „fyzický vývoz“ v rámci AAS je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto systémov.
(54)
Podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. IV neuplatňovala účinne kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali vo výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). Usudzuje sa teda, že SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samotné nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože podoba týchto štandardných noriem neumožňuje IV dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na vývoznú produkciu. Okrem toho, nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (príloha II oddiel II ods. 5 a prílohy III, oddiel II ods. 3 základného nariadenia).
(55)
Podsystém preto podlieha vyrovnávacím opatreniam.
e) Výpočet výšky subvencie
(56)
Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov zvýhodnením, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpočtu ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a prílohy I bodu i) základného nariadenia sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akýkoľvek údajný nadmerný odpočet. Ako je stanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II základného nariadenia, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Na druhej strane podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí poskytnúť len postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.
(57)
Výška subvencie pre spoločnosť, ktorá využívala AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas OP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(58)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,8 % a 1,5 %.
3.4. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (EPCGS)
(59)
Prešetrovaním sa zistilo, že dve zo spoločností alebo skupín spoločností zo vzorky používali tento systém počas OP. Takisto sa však zistilo, že prijaté výhody boli zanedbateľné. Preto sa usúdilo, že nie je potrebné ďalej posudzovať vyrovnateľnosť tohto systému v tomto prešetrovaní.
3.5. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme, ďalej len „EOUS“)
(60)
Zistilo sa, že jedna zo spoločností zo vzorky mala status jednotky orientovanej na vývoz a počas OP prijímala subvencie.
a) Právny základ
(61)
Podrobnosti o systéme EOU sú uvedené v kapitole 6 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 6 HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(62)
S výnimkou čisto obchodných spoločností v zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb, môžu byť ustanovené v EOUS. Podniky vo výrobných odvetviach musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív, čím sa stanú oprávnenými pre EOUS.
c) Praktické vykonávanie
(63)
Jednotky orientované na vývoz sa môžu nachádzať a byť založené kdekoľvek v Indii.
(64)
Žiadosť o štatút EOU musí obsahovať podrobné údaje na obdobie najbližších piatich rokov okrem iného o plánovanom objeme výroby, plánovanej hodnote vývozu, o požiadavkách na dovoz a domácich požiadavkách. Keď orgány prijmú žiadosť spoločnosti, podmienky a ustanovenia spojené s týmto prijatím sa oznámia spoločnosti. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníka programu EOUS platí päť rokov. Dohodu je možné obnoviť na ďalšie obdobia.
(65)
Základnou povinnosťou EOU, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu 2004-2009 a 2009-2014, je dosiahnutie čistých devízových príjmov (net foreign exchange, ďalej len „NFE“), t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozu musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru.
(66)
Jednotky orientované na vývoz majú nárok na tieto úľavy:
i)
oslobodenie od dovozného cla na všetky typy tovaru (vrátane investičného tovaru, surovín a potravín) potrebných na výrobu, spracovanie alebo v spojení s nimi;
ii)
oslobodenie od spotrebnej dane na tovar obstaraný z domácich zdrojov;
iii)
náhrada centrálnej dane z predaja miestne obstaraného tovaru;
iv)
možnosť predať časť výroby na domácom trhu do výšky 50 % FOB hodnoty vývozu, podmienená splnením kladných príjmov NFE pri zaplatení ciel so zľavou, t. j. spotrebných daní z hotových výrobkov;
v)
čiastočná náhrada cla zaplateného za palivá obstarávané od domácich ropných spoločností;
vi)
oslobodenie od dane z príjmu, ktorá je zvyčajne splatná zo ziskov realizovaných vývozným predajom v súlade s oddielom 10B zákona o daniach z príjmu na 10-ročné obdobie od začatia svojej činnosti.
(67)
Jednotky pôsobiace v rámci týchto systémov sú pod dohľadom colných úradníkov.
(68)
Sú zo zákona povinné viesť riadne záznamy o celom dovoze, o spotrebe a použití všetkých dovezených materiálov a o uskutočnenom vývoze v súlade s príslušným bodom HOP I 2009-2014. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať kompetentným orgánom v Indii prostredníctvom štvrťročných a výročných správ o pokroku.
(69)
Avšak „[od jednotiek] sa nikdy nevyžaduje, aby určovali vzájomný vzťah medzi každou dovezenou zásielkou s jej vývozom, prevodmi do iných jednotiek, s predajom v DTA alebo so zásobami“, ako je to stanovené v príslušnom oddiele HOP I 2009-2014.
(70)
Domáci predaj sa odosiela a zaznamenáva na základe vlastných osvedčení. Proces odosielania vyvážaných zásielok jednotiek orientovaných na vývoz podlieha dohľadu colného/daňového úradníka.
(71)
V tomto prípade využíval EOUS jeden zo spolupracujúcich vývozcov zo vzorky. Tento spolupracujúci vývozca použil tento systém na dovoz surovín, spotrebného a kapitálového tovaru oslobodeného od dovozných ciel, na zaobstarávanie tovaru oslobodeného v domácom prostredí od spotrebnej dane a na získanie náhrady dane z predaja a na predaj časti svojej výroby na domácom trhu. Spolupracujúci vývozca takto využil všetky výhody, ako sú opísané v odôvodnení 66 v bodoch i) až vi). Pokiaľ však ide o oslobodenie od dane z príjmu podľa oddielu 10 B zákona o daniach z príjmu, prešetrovaním sa zistilo, že od 1. apríla 2010 by už spoločnosť nemala oprávnenie na toto oslobodenie. Preto sa ustanovenia o oslobodení EOU od dane z príjmu už ďalej v kontexte tohto prešetrovania neposudzovali.
d) Závery o EOUS
(72)
Oslobodenie EOU od troch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“ a „vzdelávacia daň z cla“ a „daň z vyššieho stredného vzdelávania“) a náhrada dane z predaja sú finančnými príspevkami IV v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol splatný pri neexistencii tohto programu, je ušlý príjem, a teda predstavuje výhodu pre EOU v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože zlepšil likviditu bez povinnosti zaplatiť clo normálne splatné a získaním náhrady dane z predaja.
(73)
Oslobodenie od spotrebnej dane a ekvivalentného dovozného cla (ďalej len „EED“) však nemá za následok ušlý príjem, ktorý je ináč splatný. Spotrebná daň a dodatočné clo, pokiaľ sa zaplatia, by sa mohli použiť ako úver pre vlastné budúce colné záväzky (tzv. „mechanizmus CENVAT“), čo je systém porovnateľný s DPH, ktorý umožňuje indickým spoločnostiam vyrovnať dane z nákupu daňami splatnými za predaj. Preto tieto dane nie sú konečné. Podľa nástrojov úveru „CENVAT“ je nositeľom konečného cla len pridaná hodnota, nie vstupné materiály.
(74)
Teda iba oslobodenie od základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania a náhrady dane z predaja tvoria subvencie v zmysle článku 3 základného nariadenia. Zo zákona sú podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam na základe prvého pododseku článku 4 ods. 4 bodu a) základného nariadenia. Vývozným cieľom EOU, ako je stanovené v kapitole 6.1 dokumentu o politike zahraničného obchodu 2009-2014, je conditio sine qua non na získanie stimulov.
e) Výpočet výšky subvencie
(75)
Výhodou podliehajúcou vyrovnávacím opatreniam je odpustenie dovozného cla základného cla, vzdelávacej dane z cla, dane z vyššieho stredného vzdelávania, zvyčajne udelené pri dovoze ako aj náhrada dane z predaja počas OP.
i) oslobodenie od dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania), náhrada dane z predaja surovín a spotrebného materiálu
(76)
Výška subvencie pre vývozcu, ktorý je jednotkou orientovanou na vývoz sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla, dane z vyššieho stredného vzdelávania) na materiály dovezené pre EOU ako celok a dane z predaja refundovanej počas OP. Podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky potrebné na získanie subvencie odpočítali od tejto sumy s cieľom dospieť k výške subvencie (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. Rozpätie subvencie získané podľa EOUS pre príslušnú spoločnosť bolo vo výške 4,3 %.
ii) oslobodenie od dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania) na kapitálový tovar
(77)
Kapitálový tovar nie je fyzicky začlenený do hotového tovaru. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa výhoda pre príslušnú spoločnosť vypočítal na základe sumy nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar, rozloženej na obdobie, ktoré zodpovedá normálnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru v jednej z prešetrovaných spoločností. Takto vypočítaná suma potom môže prislúchať OP a upravuje sa pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať hodnotu zvýhodnenia v čase, a tým zistiť celkovú výhodu tohto programu pre odberateľa. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. Takto získané rozpätie subvencie pre príslušnú spoločnosť bolo zanedbateľné.
3.6. Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“)
a) Právny základ
(78)
DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (RBI), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.
b) Oprávnenosť
(79)
Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia majú nárok na tento systém.
c) Praktické vykonávanie
(80)
V rámci tohto systému RBI stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery, ktoré sú povinné, tak v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním (úver na zabalenie), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež nariaďuje bankám, aby poskytli určitú výšku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu.
(81)
V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery (hotovostné úvery), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by sa mohol znížiť pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti, ktoré majú vysoký rating, mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.
(82)
Zistilo sa, že jedna zo spoločností využívala tento systém počas OP.
d) Záver týkajúci sa systému ECS
(83)
Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v hlavných obežníkoch RBI uvedených v odôvodnení 78 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne v trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu per se nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo.
(84)
Napriek skutočnosti, že preferenčné úvery v rámci ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad náhrada komerčných bánk indickou vládou, na preukázanie subvencie, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. RBI riadi súkromné subjekty, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá okrem iného pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Týmto nariadením sa ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené výkonnosťou vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(85)
Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas OP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (čitateľ zlomku) sa rozložila na obrat z vývozu počas OP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného ani prepraveného množstva.
(86)
Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre spoločnosť za OP predstavuje 0,4 %.
3.7. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam
(87)
Na základe týchto zistení zhrnutých v tabuľke bola celková výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 3,3 % do 4,3 %.
SYSTÉM→
DEPBS (4)
AAS (4)
EOU (4)
ECS (4)
Spolu
SPOLOČNOSŤ
Chandan Steel Ltd
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Skupina Venus:
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
4,3 %
(88)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia je výška subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, vypočítaná na základe váženého priemerného subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, 4,0 %.
(89)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objeme vývozu príslušného výrobku do Únie, ktoré nahlásilo uvedených 20 spolupracujúcich spoločností alebo skupín, ktoré počas obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Únie, ukazuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká, teda 100 %. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce sa sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni spoločnosti s najvyššou individuálnou sadzbou, t. j. 4,3 %.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výroba v Únii
(90)
Pri stanovení objemu výroby v Únii sa posúdila výroba týchto výrobcov v Únii:
-
ôsmich výrobcov, v mene ktorých bol podaný podnet,
-
štyroch výrobcov, ktorí konanie podporovali,
-
dvanástich ďalších výrobcov v Únii uvedených v podnete, ktorí neboli ani navrhovateľmi ani nepodporovali konanie, ale nevzniesli námietku voči súčasnému prešetrovaniu.
(91)
Na účely analýzy ujmy preto výrobu v Únii ako celku tvorí týchto 24 spoločností.
4.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(92)
Ako sa uvádza v odôvodnení 17, z výrobcov, ktorí sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania, ako je stanovené v oznámení o začatí konania bola vybratá vzorka štyroch spoločností.
(93)
Títo štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky predstavovali 62 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie počas OP.
5. UJMA
5.1. Predbežné poznámky
(94)
Ujma sa posudzovala na základe trendov týkajúcich sa výroby, výrobnej kapacity, využitia kapacity, predaja, podielu na trhu a rastu, získaných na úrovni celého výrobného odvetvia Únie a trendov týkajúcich sa cien, zamestnanosti, produktivity, ziskovosti, peňažných tokov, schopnosti zvýšiť kapitál a investície, ďalej na základe zásob, návratnosti investícií a miezd, získaných na úrovni výrobcov v Únii zaradených do vzorky.
5.2. Spotreba v Únii
(95)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemu predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky, údajov o predaji ostatných výrobcov v Únii poskytnutých navrhovateľom, údajov o objeme dovozu na trh Únie získaných od Eurostatu za obdobie 2007 až 2009 a na základe odpovedí na otázky o zaradení do vzorky pre OP.
2007
2008
2009
OP
Spotreba v Únii v tonách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba znížila o 36 %. Od roku 2007 do roku 2009 sa spotreba znížila o 41 %, ale mierne sa zvýšila o 5 percentuálnych bodov medzi rokom 2009 a OP.
(97)
Hospodársky pokles prispel k zníženiu spotreby od roku 2008, počas ktorého používatelia príslušného výrobku ako napr. automobilový priemysel, odvetvie domácich spotrebičov, chemický priemysel a stavebníctvo čelili dramatickému poklesu dopytu po ich výrobkoch. V druhej polovici OP sa situácia na trhu začala mierne zlepšovať, čo malo za následok mierne zvýšenie dopytu po príslušnom výrobku v porovnaní s prvou polovicou OP.
5.3. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
5.3.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
2007
2008
2009
OP
Dovoz z Indie v tonách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podiel dovozu na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Z údajov Eurostatu za obdobie 2007 až 2009 a odpovedí na otázky položené v súvislosti s výberom do vzorky pre OP vyplýva, že dovoz príslušného výrobku z Indie kopíroval klesajúci trend spotreby v EÚ a počas posudzovaného obdobia sa znížil o 27 %. K najväčšiemu poklesu došlo medzi rokmi 2008 a 2009, keď sa dovoz prepadol o 41 percentuálnych bodov. Dovoz sa potom medzi rokom 2009 a OP zvýšil o 16 percentuálnych bodov.
(99)
Keďže tento pokles je menší ako pokles spotreby v Únii, trhový podiel indických výrobcov sa mierne zvýšil z 10,39 % v roku 2007 na 11,78 % v OP.
5.3.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
2007
2008
2009
OP
Priemerná dovozná cena z Indie EUR/tonu
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Priemerná dovozná cena príslušného výrobku z Indie sa znížila o 44 %, pričom k najväčšiemu poklesu došlo medzi rokmi 2008 a 2009, keď sa ceny znížili o 22 percentuálnych bodov. Aj keď tento pokles odrážal klesajúci trend cien surovín, treba poznamenať, že počas posudzovaného obdobia bola priemerná jednotková dovozná cena z Indie výrazne nižšia ako priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie, čo malo za následok silný cenový tlak na ceny predaja v Únii.
(101)
Porovnanie pre OP medzi cenami zo závodu subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie s cenami CIF na hranici Únie vyvážajúcich výrobcov v Indii, riadne upravenými o náklady na vykládku a colné vybavenie, ukázalo cenové podhodnotenie v rozmedzí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(102)
Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu z Indie na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo analýzu všetkých príslušných ekonomických faktorov, ktoré súvisia so stavom výrobného odvetvia od roku 2007 do OP.
5.4.1. Údaje vzťahujúce sa na výrobné odvetvie Únie ako celok
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2007
2008
2009
OP
Objem výroby v tonách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobná kapacita v tonách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využitie kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Medzi rokom 2007 a OP sa celková výroba výrobného odvetvia Únie pri stabilnej výrobnej kapacite znížila o 42 %, čo spôsobilo, že miera využitia kapacity sa znížila o 26 percentuálnych bodov. Pokles výroby bol väčší ako pokles spotreby v Únii, ktorá sa znížila o 36 % počas posudzovaného obdobia.
b) Objem predaja, podiel na trhu
2007
2008
2009
OP
Predaj EÚ v tonách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podiel na trhu (% spotreby v Únii)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie sa znížil o 36 % počas posudzovaného obdobia, pričom k najväčšiemu poklesu došlo medzi rokmi 2008 a 2009, keď sa predaj znížil o 29 percentuálnych bodov. Predaj sa potom medzi rokom 2009 a OP mierne zvýšil o 3 percentuálne body.
(105)
Podiel na trhu výrobného odvetvia Únie zostal počas posudzovaného obdobia stabilný na úrovni približne 81 %.
c) Rast
(106)
Keďže sa spotreba v Únii ako aj objem predaja výrobného odvetvia Únie znížili počas posudzovaného obdobia o 36 %, podiel na trhu výrobného odvetvia Únie zostal stabilný na úrovni 81 %.
d) Rozsah skutočného subvenčného rozpätia
(107)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
5.4.2. Údaje vzťahujúce sa na výrobcov z Únie zaradených do vzorky
a) Zásoby
(108)
Výrobné odvetvie Únie vyrába hlavne na objednávku, zásoby preto nie je možné považovať za zmysluplný ukazovateľ ujmy. Trendy v oblasti zásob sa uvádzajú iba pre informáciu. Nasledujúce údaje sa týkajú len spoločností zaradených do vzorky a predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.
2007
2008
2009
OP
Konečné zásoby v tonách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob sa znížil o 22 % počas posudzovaného obdobia, ale ako percentuálny podiel výroby sa zásoby zvýšili zo 16 % na 19,5 %.
b) Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a výrobné náklady
2007
2008
2009
OP
Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Jednotkové výrobné náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Priemerné jednotkové ceny predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa znížili o 44 % medzi rokom 2007 a OP, pričom k najväčšiemu poklesu došlo medzi rokmi 2008 a 2009, keď sa ceny znížili o 25 percentuálnych bodov. Časť poklesu však bola dôsledkom poklesu jednotkových výrobných nákladov príslušného výrobku, ktoré sa znížili o 31 % počas posudzovaného obdobia. Pokles jednotkových nákladov bol spôsobený hlavne poklesom cien surovín. Tento pokles bol mierne upravený zvýšením podielu fixných nákladov na vyrobenú jednotku v dôsledku nižšieho využitia kapacity.
c) Zamestnanosť, produktivita a náklady práce
2007
2008
2009
IP
Počet zamestnancov
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Priemerné náklady práce na zamestnanca
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia znížil o 15 % v dôsledku redukovania činností výrobného odvetvia Únie.
(112)
Náklady práce na jedného zamestnanca sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili o 5 %. To sa považuje za prirodzený nárast, ktorý je nižší ako miera inflácie v posudzovanom období. Ďalej treba poznamenať, že náklady práce nepredstavujú výraznú časť celkových nákladov na výrobu tyčí z nehrdzavejúcej ocele.
d) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál
2007
2008
2009
OP
Ziskovosť predaja EÚ (v % čistého predaja)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peňažný tok (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investície (1 000 eur)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnosť investícií
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrazne znížila a zmenila sa zo zisku vo výške viac ako 9 % v roku 2007 na stratu takmer 8 % v OP. Najväčší prepad zisku bol zaznamenaný medzi rokmi 2008 a 2009, t. j. o viac ako 16 percentuálnych bodov.
(114)
Čistý peňažný tok vytvorený podobným výrobkom sa znížil o 107 % od roku 2007 do OP.
(115)
Ročné investície do výroby podobného výrobku sa v posudzovanom období znížili o 77 %.
(116)
Návratnosť investícií (ďalej len „NI“), vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, zodpovedala negatívnemu trendu ziskovosti poklesom o 134 percentuálnych bodov.
(117)
Neexistovali žiadne náznaky, že výrobné odvetvie bolo počas posudzovaného obdobia menej schopné zvýšiť kapitál.
5.5. Záver o ujme
(118)
Takmer všetky ukazovatele ujmy, ktoré sa týkajú výrobného odvetvia Únie, sa v priebehu posudzovaného obdobia vyvíjali negatívne.
(119)
Spotreba v Únii sa znížila o 36 %, objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 36 % a využitie kapacity sa znížilo o 42 %. Jednotkové ceny predaja výrobcov v Únii zaradených do vzorky sa znížili o 44 % na úroveň kedy boli nižšie ako náklady. Zodpovedali poklesu ceny dovozu z Indie, aby zachovali určitý objem predaja a výroby tak, aby pokryli fixné náklady.
(120)
Ziskovosť sa zmenila zo zisku vo výške 9,5 % v roku 2007 na stratu vo výške takmer 8 % počas OP. Investície, peňažný tok a návratnosť investícií tiež vykazovali negatívny trend, pričom sa počas posudzovaného obdobia znížili o 77 %, 107 % a 246 percentuálnych bodov.
(121)
Iba jeden ukazovateľ, t. j. trhový podiel výrobného odvetvia Únie, zostal stabilný na úrovni 81 %.
(122)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V súlade s článkom 8 ods. 5 a 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozných cien o 44 % počas posudzovaného obdobia, ako aj vysoké rozpätia cenového podhodnotenia zistené počas OP v rozpätí od 16,7 % do 18,2 % sa z časového hľadiska zhodoval so zhoršením hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(125)
Vzhľadom na úroveň subvencovania spolupracujúcich vývozcov, nízku cenovú úroveň subvencovaného dovozu, ktorá výrazne podhodnotila ceny výrobného odvetvia Únie, zohrávala prítomnosť spolupracujúcich vývozcov na trhu Únie významnú úlohu pri ďalšom zhoršovaní negatívneho trendu cien predaja na trhu Únie. Značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie je najviac zrejmá z nízkej úrovne cien predaja a dramatickej úrovne finančných strát, ktoré utrpelo výrobné odvetvie.
(126)
Priemerné ceny dovozu z Indie výrazne klesli, čo prinútilo výrobné odvetvie Únie znížiť ceny tak, aby bol zachovaný určitý obrat, avšak pri stratových cenách, aby boli pokryté aspoň fixné náklady. V dôsledku toho sa finančná situácia výrobného odvetvia Únie od roku 2008 výrazne zhoršila.
(127)
Na základe uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz z Indie, ktorého ceny boli značne podhodnotené v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie počas OP, zohral rozhodujúcu úlohu pri ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, čo sa odráža v jeho zlej finančnej situácii a v zhoršení takmer všetkých ukazovateľov ujmy.
6.3. Vplyv iných faktorov
(128)
Medzi ďalšie faktory, ktoré sa preskúmali v rámci príčinných súvislostí, patria hospodárska kríza, vývoj spotreby v EÚ, výrobné náklady, dovoz z iných tretích krajín a výkonnosť vývozu subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky.
6.3.1. Hospodárska kríza, vývoj spotreby v EÚ a výrobné náklady
(129)
Hospodársky pokles prispel k prepadu spotreby a k tlaku na ceny. Nízka úroveň dopytu po určitých tyčiach z nehrdzavejúcej ocele vyústila do poklesu výroby výrobného odvetvia Únie a sčasti prispela k poklesu cien predaja.
(130)
Za normálnych hospodárskych podmienok a pri absencii silného tlaku na ceny v dôsledku subvencovaného dovozu, by výrobné odvetvie Únie mohlo mať isté problémy vyrovnať sa s poklesom spotreby a s následným nárastom fixných výrobných nákladov v dôsledku nízkeho využitia kapacity medzi rokom 2007 a OP. Subvencovaný dovoz však zintenzívnil vplyv hospodárskeho poklesu a znemožnil predaj za vyššie ceny ako ceny medzi rokom 2009 a OP.
(131)
Na základe uvedeného sa zdá, že pokles dopytu v EÚ súvisiaci s hospodárskou krízou, ktorej čelilo výrobné odvetvie, prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Usúdilo sa však, že tým nie je narušená príčinná súvislosť stanovená v súvislosti so subvencovaným dovozom z Indie za nízke ceny.
6.3.2. Dovoz z iných tretích krajín
2007
2008
2009
OP
Dovoz z iných tretích krajín v tonách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podiel iných tretích krajín na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Priemerná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základe údajov Eurostatu objem dovozu určitých nehrdzavejúcich tyčí z ocele do Únie s pôvodom v tretích krajinách, ktorých sa toto prešetrovanie netýka, klesol počas posudzovaného obdobia o 48 %. Zodpovedajúci podiel na trhu ostatných tretích krajín klesol o 19 %.
(133)
Priemerné ceny tohto dovozu však prevyšovali ceny indických vyvážajúcich výrobcov, a dokonca aj ceny výrobného odvetvia Únie. Preto sa predbežne usúdilo, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.3. Výkonnosť vývozu subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky
2007
2008
2009
OP
Vývozný predaj v tonách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková predajná cena v eurách
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Počas posudzovaného obdobia klesol objem vývozného predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky o 42 % a jednotková predajná cena o 46 %. Aj keď tento vývoz predstavoval iba 6 % celkového predaja počas OP, nie je možné vylúčiť, že takáto výkonnosť mala na výrobné odvetvie Únie negatívny vplyv. Usúdilo sa však, že vzhľadom na nízky objem vývozu nie je vplyv dostatočný na narušenie príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom a zistenou ujmou.
6.4. Záver o príčinnej súvislosti
(135)
Prešetrovaním sa zistilo, že ďalšie známe faktory, ako napr. dovoz z iných tretích krajín, vývoz uskutočnený výrobným odvetvím Únie a pokles spotreby neboli rozhodujúcou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(136)
Časová zhoda medzi subvencovaným dovozom z Indie a zisteným podhodnotením na jednej strane a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie na strane druhej vedie k záveru, že subvencovaný dovoz spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné úvahy
(137)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom subvencovaní existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Zvažoval sa vplyv možných opatrení na všetky zainteresované strany v tomto konaní, ako aj dôsledky neprijatia opatrení.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(138)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu vplyvom poškodzujúceho subvencovaného dovozu príslušného výrobku z Indie. Pripomína sa tiež, že väčšina ekonomických ukazovateľov výrobného odvetvia Únie vykazovala počas posudzovaného obdobia negatívny trend. Pri zohľadnení povahy ujmy (t. j. výrazné straty), sa ďalšie značné zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie zdá byť v prípade neexistencie opatrení nevyhnutné.
(139)
Očakáva sa, že uloženie opatrení zabráni ďalším deformáciám a obnoví spravodlivú hospodársku súťaž na trhu.
(140)
Ak by sa opatrenia nezaviedli, ceny by boli naďalej nižšie ako náklady a zisky výrobcov v Únii by sa naďalej zhoršovali. V strednodobom až dlhodobom horizonte by to bolo neudržateľné. Vzhľadom na vzniknuté straty a na vysokú úroveň investícií do výroby sa dá očakávať, že v prípade, ak by sa opatrenia neuložili, by väčšina výrobcov v Únii nebola schopná získať svoje investície späť.
(141)
Keďže výrobné odvetvie Únie tvoria stredné a veľké podniky rozmiestnené po celej Únii, uloženie vyrovnávacích opatrení by okrem toho pomohlo udržať v týchto oblastiach zamestnanosť.
(142)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacieho cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem dovozcov
(143)
Všetci dovozcovia, ktorí sú Komisii známi, boli požiadaní, aby sa prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom. Na dotazník na účely výberu vzorky odpovedali štyria dovozcovia. Všetkým štyrom bol zaslaný dotazník, ale odpovedal iba jeden. V neskoršej fáze prešetrovania je naplánovaná overovacia návšteva v priestoroch dovozcu, ktorý sa nachádza v Nemecku.
(144)
V prípade uloženia vyrovnávacieho cla sa nevylučuje, že úroveň dovozu s pôvodom v príslušnej krajine sa môže znížiť, čo bude mať vplyv na hospodársku situáciu dovozcov. Vplyv akéhokoľvek zvýšenia cien dovozu príslušného výrobku na dovozcov by však mal len obnoviť hospodársku súťaž na trhu Únie a nemal by brániť dovozcom, aby predávali príslušný výrobok. Okrem toho nízky podiel nákladov na príslušný výrobok na celkových nákladoch konečných používateľov by mal dovozcom uľahčiť preniesť akékoľvek zvýšenie ceny na svojich zákazníkov. Na základe uvedeného sa prijal predbežný záver, že uloženie vyrovnávacieho cla pravdepodobne nebude mať vážny negatívny vplyv na situáciu dovozcov v Únii.
7.4. Záujem používateľov
(145)
Dotazníky boli zaslané všetkým stranám, ktoré boli v podnete uvedené ako používatelia. Žiadna z dvadsiatich dvoch spoločností neodpovedala.
(146)
Pripomína sa, že príslušný výrobok má širokú škálu použití. Využíva sa v automobilovom priemysle, v odvetví domácich spotrebičov, lekárskych a laboratórnych nástrojov atď. V tomto konaní sú však používateľmi dodávateľské spoločnosti, ktoré vyrábajú a dodávajú diely pre uvedené aplikácie. Vzhľadom na to sa očakáva, že títo používatelia budú v pozícii, keď budú môcť preniesť celé alebo takmer celé zvýšenie cien v dôsledku uloženia vyrovnávacieho cla na konečných používateľov, pričom sa pripomína, že pre týchto konečných používateľov bude vplyv takýchto opatrení zanedbateľný.
(147)
Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že vplyv uloženia vyrovnávacieho cla na náklady používateľov nebude významný.
7.5. Záver o záujme Únie
(148)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijal predbežný záver, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na to, aby nebolo uložené vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii.
8. NÁVRH DOČASNÝCH VYROVNÁVACÍCH OPATRENÍ
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(149)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú by utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku subvencovaného dovozu.
(150)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby bolo prekročené zistené subvenčné rozpätie.
(151)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvenčného dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Usudzuje sa, že zisk, ktorý by bolo možné dosiahnuť, pokiaľ by nedochádzalo k subvencovanému dovozu, by mal byť založený na priemernom ziskovom rozpätí pred zdanením dosiahnutom výrobcami v Únii zaradenými do vzorky v roku 2007. Rok 2007 je posledným rokom pred OP, keď bolo výrobné odvetvie Únie schopné dosiahnuť normálne ziskové rozpätie. Preto sa usudzuje, že ziskové rozpätie na úrovni 9,5 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(152)
Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobí ujmu výrobnému odvetviu Únie. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 9,5 % k výrobným nákladom.
(153)
Potrebné zvýšenie ceny bolo teda určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indii, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením (pozri odôvodnenie 101), s cenou výrobku predávaného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP nespôsobujúcou ujmu. Všetky rozdiely, ktoré boli výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadrili ako percento priemernej celkovej hodnoty CIF dovozu.
8.2. Dočasné opatrenia
(154)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na dovoz s pôvodom v Indii na úrovni subvenčného rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(155)
Na základe uvedeného sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a subvenčných rozpätí. V dôsledku toho je navrhované vyrovnávacie clo takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasná sadzba vyrovnávacieho cla
Chandan Steel Ltd
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne pri dovoze výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa nevzťahujú tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(157)
Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (6) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Nariadenie sa podľa potreby zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby.
9. ZVEREJNENIE
(158)
Všetky zainteresované strany budú informované o uvedených predbežných zisteniach a budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa budú analyzovať a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia vyrovnávacieho cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečných zistení môže byť potrebné ich znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa na dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončené za studena už ďalej neupravené, iných ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, s pôvodom v Indii v súčasnosti zaradených pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 ukladá dočasné vyrovnávacie clo.
2. Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd, Bombaj, Maháraštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd, Bombaj, Maháraštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Bombaj. Maháraštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maháraštra
4,3
AXXX
Spoločnosti uvedené v prílohe
4,0
AXXX
Všetky ostatné spoločnosti
4,3
AXXX
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, predložiť písomné stanoviská, a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 22. decembra 2010