NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1255/2011
z 30. novembra 2011,
ktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2, článok 91 ods. 1, článok 100 ods. 2, článok 173 ods. 3, články 175 a 188, článok 192 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 195 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
V súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. októbra 2007 o integrovanej námornej politike Európskej únie (ďalej len „oznámenie Komisie“) je primárnym cieľom integrovanej námornej politiky Únie (ďalej len „INP“) rozvoj a vykonávanie integrovaného, koordinovaného, súdržného, transparentného a udržateľného procesu prijímania rozhodnutí v súvislosti s oceánmi, morami, pobrežnými, ostrovnými a najvzdialenejšími regiónmi a námornými odvetviami.
(2)
Akčným plánom sprevádzajúcim oznámenie Komisie sa stanovuje niekoľko opatrení, ktorých prijatie navrhuje Komisia ako prvý krok vo vykonávaní novej INP Únie.
(3)
Správa Komisie o pokroku integrovanej námornej politiky EÚ z 15. októbra 2009 stručne opisuje doterajšie hlavné úspechy INP do uvedeného dátumu a načrtáva smer, akým sa bude uberať ďalšia etapa vykonávania.
(4)
Vo svojich záveroch zo 16. novembra 2009 o integrovanej námornej politike zdôraznila Rada význam financovania ďalšieho rozvoja a vykonávania INP vyzvaním Komisie, aby predložila potrebné návrhy v oblasti financovania opatrení integrovanej námornej politiky v rámci existujúceho finančného výhľadu, ktoré by vstúpili do platnosti do roku 2011.
(5)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. októbra 2010 o integrovanej námornej politike (INP) - hodnotenie dosiahnutého pokroku a nové výzvy výslovne podporil zámer Komisie „vyčleniť v nasledujúcich dvoch rokoch na integrovanú námornú politiku finančné prostriedky vo výške 50 miliónov EUR s cieľom nadviazať na predchádzajúce projekty v oblasti politiky, správy, udržateľnosti a dozoru“.
(6)
Vo finančnom krytí pre INP stanovenom v tomto nariadení sa zohľadňuje súčasný hospodársky pokles a zároveň aj skutočnosť, že ide o prvý operačný program špeciálne venovaný vykonávaniu INP.
(7)
Nepretržité financovanie zo strany Únie je potrebné, aby sa Únii umožnilo vykonávať a ďalej rozvíjať vlastnú INP v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 20. mája 2008 o integrovanej námornej politike Európskej únie (4) a plniť ústredné ciele stanovené v oznámení Komisie a potvrdené v správe o pokroku z októbra 2009 a schválené v Radou v jej záveroch zo 16. novembra 2009.
(8)
Keďže nie všetky priority a ciele INP sú pokryté existujúcimi nástrojmi Únie, napríklad Kohéznym fondom, Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym fondom pre rybné hospodárstvo, siedmym rámcovým programom v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností, nástrojom predvstupovej pomoci a nástrojom európskeho susedstva a partnerstva, je preto potrebné zriadiť program na podporu ďalšieho rozvoja INP (ďalej len „program“).
(9)
Bez toho, aby boli dotknuté nadchádzajúce rokovania týkajúce sa viacročného finančného rámca po roku 2013, bude potrebné zabezpečiť dostatočné zdroje, ktoré umožnia rozvoj a dosiahnutie cieľov INP bez toho, aby boli ohrozené zdroje vyčlenené na iné politiky, pričom treba podporiť udržateľný rozvoj prímorských regiónov Únie vrátane ostrovov a najvzdialenejších regiónov. Na tento účel sa považuje za nevyhnutné, aby bola INP zahrnutá aj do viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013. Okrem toho by sa mal prípadne vypracovať návrh na predĺženie programu po roku 2013 spolu s návrhom na primerané finančné krytie.
(10)
Rozvoj námorných záležitostí prostredníctvom finančnej podpory opatrení v rámci INP bude mať významný vplyv, pokiaľ ide o hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť.
(11)
Financovanie zo strany Únie by malo byť zamerané na podporu výskumných prác na opatreniach, ktorých cieľom je podporiť strategické ciele INP, náležite zohľadňujúc ich kumulatívny vplyv na základe ekosystémového prístupu, udržateľný „modrý“ hospodársky rast, zamestnanosť, inovácie a konkurencieschopnosť v pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónoch a podporu medzinárodného rozmeru INP.
(12)
Strategické ciele INP zahŕňajú integrované riadenie námorných záležitostí na všetkých úrovniach; ďalší rozvoj a vykonávanie integrovaných stratégií pre morské oblasti, ktoré sú prispôsobené konkrétnym potrebám jednotlivých európskych morských oblastí; ďalší rozvoj prierezových nástrojov integrovanej tvorby politiky s cieľom zlepšiť synergie a koordináciu medzi existujúcimi politikami a nástrojmi, a to aj prostredníctvom výmeny údajov a znalostí súvisiacich s námornými oblasťami; užšieho zapojenia zainteresovaných strán do programov integrovaného riadenia námorných záležitostí; ochrany a udržateľného využívania morských a pobrežných zdrojov a vymedzenia hraníc udržateľnosti ľudských činností a ochrany morského a pobrežného životného prostredia a biodiverzity v kontexte rámcovej smernice o morskej stratégii (5), ktorá predstavuje environmentálny pilier INP, ako aj rámcovej smernice o vode (6).
(13)
Je dôležité, aby bol program dobre previazaný s inými politikami Únie, ktoré môžu mať námorný rozmer, najmä so štrukturálnymi fondmi, transeurópskou dopravnou sieťou, spoločnou rybárskou politikou, politikou v oblasti cestovného ruchu, životného prostredia a zmeny klímy, rámcovým programom v oblasti výskumu a vývoja, ako aj s energetickou politikou.
(14)
V záujme zabezpečenia súdržnosti medzi jednotlivými aspektmi programu by sa mali stanoviť jeho všeobecné ciele. Pre každý všeobecný cieľ by sa mali stanoviť podrobnejšie operačné ciele. Rozdelenie finančných prostriedkov medzi všeobecné ciele na obdobie rokov 2011 - 2013 je uvedené v prílohe. Týmto rozdelením sa zabezpečuje flexibilita na zvýšenie/zníženie pridelených finančných prostriedkov na všeobecný cieľ bez toho, aby sa presiahlo celkové finančné krytie.
(15)
Financovanie zo strany Únie by malo umožniť podporu pre rozvoj integrácie námorného dohľadu v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 21. októbra 2010 a závermi Rady zo 17. novembra 2009 o integrácii námorného dohľadu, a to pri zohľadnení plánu na vytvorenie spoločného prostredia na výmenu informácií pre námornú oblasť EÚ (CISE). Prostriedky vyčlenené na túto oblasť by sa preto mali obmedziť na rozvoj decentralizovaného systému výmeny informácií, konkrétne na opatrenia vrátane softvéru zamerané na posilnenie prepojenia medzi systémami dohľadu. V programe by sa mali zohľadniť výsledky iných projektov týkajúcich sa decentralizovaného systému námorného dohľadu.
(16)
Vykonávanie programu v tretích krajinách by malo prispievať k podpore rozvojových cieľov prijímajúcej krajiny a byť v súlade s ostatnými nástrojmi Únie v oblasti spolupráce vrátane cieľov a priorít súvisiacich politík Únie, acquis Únie a príslušnými medzinárodnými dohovormi.
(17)
Program by mal dopĺňať existujúce a budúce finančné nástroje poskytnuté Úniou a členskými štátmi na vnútroštátnej a nižšej ako vnútroštátnej úrovni a byť s nimi konzistentný, aby sa podporovala ochrana a udržateľné využívanie oceánov, morí a pobreží a aby sa posilňovala účinnejšia spolupráca medzi členskými štátmi a ich pobrežnými, ostrovnými a najvzdialenejšími regiónmi a zohľadňovala prioritizácia a pokrok národných a miestnych projektov.
(18)
Opatrenia plánované v programe by mali dopĺňať iné opatrenia Únie, aby sa zabezpečila konzistentnosť vykonávania právnych aktov Únie týkajúcich sa príslušných odvetvových politík a aby sa pritom zabránilo zdvojovaniu úsilia.
(19)
Zároveň je potrebné stanoviť pravidlá, ktorými sa bude riadiť plánovanie opatrení, oprávnenosť výdavkov, úroveň finančnej pomoci Únie, hlavné podmienky, podľa ktorých bude poskytnutá, a celkový rozpočet na program.
(20)
Program by sa mal vykonávať v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (7) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (8).
(21)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie pre viacročný program, ktoré predstavuje základný odkaz pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (9).
(22)
S cieľom pomôcť Komisii s monitorovaním vykonávania tohto nariadenia by malo byť možné financovať výdavky súvisiace s monitorovaním, kontrolami a hodnotením.
(23)
Ročné programy prác, ktoré sa majú vypracovať na účely vykonávania programu, by mali byť prijaté Komisiou v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (10).
(24)
Vo vzťahu k opatreniam financovaným podľa tohto nariadenia je potrebné zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie uplatnením nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (11), nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (12), a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (13).
(25)
S cieľom zabezpečiť účinnosť financovania Únie by sa mali pravidelne hodnotiť opatrenia financované podľa tohto nariadenia.
(26)
Predpokladá sa, že žiadne opatrenie plánované v rámci programu si nevyžiada uplatnenie ďalšieho právneho základu.
(27)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a dôsledkov opatrení financovaných v rámci programu ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa zriaďuje program na podporu opatrení určených na podporu ďalšieho rozvoja a vykonávania integrovanej námornej politiky Únie (ďalej len „program“).
Integrovaná námorná politika Únie (ďalej len „INP“) podporuje koordinovaný a koherentný proces rozhodovania s cieľom čo najviac posilniť trvalo udržateľný rozvoj, hospodársky rast a sociálnu súdržnosť členských štátov, najmä s ohľadom na pobrežné, ostrovné a najvzdialenejše regióny v Únii, ako aj námorne odvetvia, a to prostredníctvom súdržných politík súvisiacich s námornými záležitosťami a náležitej medzinárodnej spolupráce.
Program podporuje udržateľné využívanie morí a oceánov a šírenie vedeckých poznatkov.
Článok 2
Všeobecné ciele
Všeobecné ciele tohto programu sú:
a)
podporovať rozvoj a vykonávanie integrovaného riadenia námorných a pobrežných záležitostí;
b)
prispievať k rozvoju medziodvetvových nástrojov, konkrétne námorného priestorového plánovania, spoločného prostredia na výmenu informácií (CISE) a poznatkov o morskom prostredí týkajúcich sa oceánov, morí a pobrežných regiónov v rámci Únie a hraničiacich s Úniou, s cieľom vytvoriť synergie a podporovať politiky súvisiace s morami alebo pobrežnými zónami, najmä v oblastiach hospodárskeho rozvoja, zamestnanosti, ochrany životného prostredia, výskumu, námornej bezpečnosti, energetiky a rozvoja ekologických námorných technológií s prihliadnutím na existujúce nástroje a iniciatívy a stavajúc na nich;
c)
presadzovať ochranu morského prostredia, najmä jeho biodiverzitu, a udržateľné využívanie morských a pobrežných zdrojov a ďalej vymedziť hranice udržateľnosti ľudských činností, ktoré majú vplyv na morské prostredie, a to predovšetkým v rámci smernice 2008/56/ES (rámcová smernica o morskej stratégii);
d)
podporovať rozvoj a vykonávanie stratégií týkajúcich sa morských oblastí;
e)
zlepšovať a rozširovať externú spoluprácu a koordináciu z hľadiska cieľov INP na základe pokroku diskusie na medzinárodných fórach; v tejto súvislosti sa nalieha na tretie krajiny, aby ratifikovali a začali uplatňovať Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve (UNCLOS);
f)
podporovať udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť, inováciu a nové technológie v námorných odvetviach v pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónoch Únie.
Článok 3
Operačné ciele
1. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. a) (integrované riadenie námorných záležitostí) je úlohou programu:
a)
podporovať opatrenia podnecujúce členské štáty a regióny EÚ v tom, aby rozvíjali, zaviedli alebo vykonávali integrované riadenie námorných záležitostí;
b)
podporovať medziodvetvové platformy spolupráce a siete vrátane zástupcov orgánov verejnej moci, regionálnych a miestnych orgánov, priemyslu, účastníkov výskumu, občanov, organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov;
c)
podporovať viditeľnosť integrovaného prístupu k námorným záležitostiam a informovanosť o ňom medzi orgánmi verejnej moci v rámci súkromného sektora a širokej verejnosti.
2. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. b) (medziodvetvové nástroje) je úlohou programu podporovať rozvoj:
a)
spoločného prostredia na výmenu informácií pre námornú oblasť Únie, čím sa podporí výmena informácií o medziodvetvovom a cezhraničnom dohľade prepájajúca všetky skupiny používateľov v súlade so zásadami integrovaného námorného dohľadu s cieľom posilniť bezpečné, chránené a udržateľné využívanie námorného priestoru, berúc do úvahy súvisiaci rozvoj odvetvových politík z hľadiska dohľadu a prípadne prispievajúc k ich potrebnému rozvoju;
b)
námorného priestorového plánovania a integrovanej správy pobrežných zón, ktoré predstavujú dôležité nástroje udržateľného rozvoja morských a pobrežných regiónov a prispievajú k dosahovaniu cieľov v rámci ekosystémového riadenia a rozvoja prepojení medzi pevninou a morom, ako aj k uľahčovaniu spolupráce členských štátov, napríklad pokiaľ ide o vypracovanie experimentálnych a ďalších opatrení spájajúcich výrobu obnoviteľnej energie a chov rýb;
c)
rozsiahlej, verejne prístupnej a vysokokvalitnej databázy údajov a poznatkov o morskom prostredí, ktorá uľahčuje výmenu, opätovné používanie a šírenie týchto údajov a poznatkov medzi rôznymi skupinami používateľov, pričom sa využívajú existujúce údaje, a tým zabraňuje duplikácii databáz; na tento účel sa čo najlepšie využívajú už existujúce programy Únie a členských štátov vrátane programov INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. c) (ochrana morského prostredia) je úlohou programu:
a)
podporovať ochranu a zachovanie morského a pobrežného prostredia a predchádzať vplyvom na morské prostredie vrátane odpadkov v mori a znižovať ich v záujme postupného odstraňovania znečistenia;
b)
prispievať k zdraviu, biodiverzite a odolnosti morského a pobrežného ekosystému;
c)
uľahčovať koordináciu medzi členskými štátmi a ďalšími subjektmi pri uplatňovaní ekosystémového prístupu k riadeniu ľudských činností a zásady predbežnej opatrnosti;
d)
uľahčiť vypracúvanie postupov a noriem;
e)
podporovať opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy a zmiernenie jej následkov na morské, pobrežné a ostrovné prostredie s osobitným dôrazom na oblasti, ktoré sú v tejto súvislosti najzraniteľnejšie;
f)
podporovať vypracovanie strategických prístupov k výskumu na účely posúdenia súčasného stavu ekosystémov, a tým poskytovať základ pre ekosystémové riadenie a plánovanie na regionálnej a vnútroštátnych úrovniach.
4. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. d) (stratégie týkajúce sa morských oblastí) je úlohou programu:
a)
podporovať vypracovanie a vykonávanie integrovaných stratégií pre morské oblasti so zreteľom na vyrovnaný prístup vo všetkých morských oblastiach, ako aj na špecifiká týchto oblastí a podoblastí a v príslušných prípadoch aj vypracovanie a vykonávanie relevantných makroregionálnych stratégií, a to najmä tých, v prípade ktorých už medzi jednotlivými krajinami prebieha výmena informácií a skúseností a existujú fungujúce viacnárodné štruktúry;
b)
podporovať a uľahčovať využívanie synergií medzi vnútroštátnou a regionálnou úrovňou a úrovňou Únie, výmenu informácií a osvedčených postupov v oblasti námornej politiky, a to aj v súvislosti s metódami a normami, ako aj jej riadenie a odvetvové politiky, ktoré majú vplyv na regionálne moria a pobrežné regióny.
5. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. e) (medzinárodný rozmer) je úlohou programu:
a)
nabádať, aby sa v úzkej spolupráci s členskými štátmi pokračovalo v práci na integrovanom prístupe s tretími krajinami a aktérmi v tretích krajinách, ktoré patria do rovnakej morskej oblasti ako členské štáty Únie, vrátane ratifikácie a vykonávania UNCLOS;
b)
podporovať dialóg s tretími krajinami s prihliadnutím na dohovor UNCLOS a príslušné existujúce medzinárodné dohovory, ktoré sú na ňom založené;
c)
podporovať výmenu najlepších postupov, ktoré dopĺňajú existujúce iniciatívy, s prihliadnutím na rozvoj regionálnych stratégií na úrovni subregiónov.
Tento operačný cieľ sa napĺňa v súlade s nástrojmi Únie v oblasti spolupráce, pričom sa berú do úvahy ciele národných a regionálnych stratégií rozvoja.
6. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. f) (rast, zamestnanosť a inovácie) je úlohou programu:
a)
podporovať iniciatívy zamerané na rast a zamestnanosť v námorných odvetviach a v pobrežných a ostrovných regiónoch;
b)
podporovať odbornú prípravu, vzdelávanie a možnosti profesijného rastu v námorných profesiách;
c)
podporovať rozvoj ekologických technológií, obnoviteľných morských zdrojov energie, ekologickej námornej dopravy a príbrežnej námornej dopravy;
d)
podporovať rozvoj pobrežného, námorného a ostrovného cestovného ruchu.
Článok 4
Oprávnené činnosti
Program môže poskytovať finančnú pomoc na tieto druhy opatrení v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3:
a)
projekty vrátane skúšobných projektov, štúdie, výskumné a operačné programy spolupráce vrátane vzdelávacích programov, programov odbornej prípravy a rekvalifikácie;
b)
poskytovanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie informácií vrátane propagačných kampaní a podujatí a vytvorenie a správa internetových stránok a príslušných sociálnych sietí a databáz;
c)
konferencie, semináre, pracovné semináre a fóra zúčastnených strán;
d)
zhromažďovanie, monitorovanie a vizuálne znázornenie významného množstva údajov, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou a zabezpečenie prístupu verejnosti k nim, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko z týchto účelov, čím sa umožní prijatie spoločných jednotných noriem na zhromažďovanie a spracúvanie údajov;
e)
opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi vrátane skúšobných projektov.
Článok 5
Druh finančnej pomoci
1. Finančná pomoc Únie môže nadobúdať tieto právne formy:
a)
granty, v prípade ktorých sa maximálny podiel spolufinancovania jednotlivých opatrení zo strany Únie stanovuje na 80 %;
b)
verejné zákazky;
c)
administratívne opatrenia so Spoločným výskumným centrom.
2. V rámci programu je možné udeliť oba granty na opatrenia a operačné granty. Rovnako ako podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách sa príjemcovia grantov alebo verejných zákaziek vyberajú na základe výzvy na predloženie návrhov alebo ponúk.
Článok 6
Príjemcovia
1. Finančná pomoc udelená v rámci programu sa môže prioritne udeliť fyzickej alebo právnickej osobe spravovanej na základe súkromného alebo verejného práva akéhokoľvek členského štátu alebo práva Únie.
2. Program môžu využívať aj tretie krajiny a zainteresované strany v tretích krajinách, ktoré patria do rovnakej morskej oblasti ako členské štáty Únie, ako aj medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných a operačných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3. Do opatrení musia byť vždy zapojení účastníci z Únie.
3. Podmienky oprávnenosti na účasť na postupe sú vymedzené v súvisiacich výzvach na predloženie návrhov alebo ponúk.
Článok 7
Zásady vykonávania
1. Opatrenia financované v rámci programu nie sú oprávnené na pomoc z iných finančných nástrojov Únie. Treba sa usilovať o súčinnosť a komplementárnosť s ostatnými nástrojmi Únie. Opatrenia v rámci programu dopĺňajú vykonávanie príslušných odvetvových politík.
2. Komisia zabezpečuje, aby jej žiadatelia o finančnú pomoc v rámci programu a príjemcovia takejto pomoci poskytovali komplexné informácie o financovaní opatrení. Finančná pomoc z programu sa poskytuje, len pokiaľ nie sú dostupné iné finančné prostriedky Únie.
3. Opatrenia podporované z programu zodpovedajú cieľom a politikám Únie do roku 2020 a 2050. Všetky členské štáty, námorné odvetvia a pobrežné, ostrovné a najvzdialenejšie regióny môžu využívať program, čím sa vytvára skutočná európska pridaná hodnota. Pokiaľ ide o financovanie opatrení v jednotlivých morských oblastiach, treba sa usilovať o primeranú regionálnu rovnováhu.
4. Opatrenia podporované v rámci programu stimulujú a posilňujú dialóg, spoluprácu a koordináciu s členskými štátmi, regiónmi EÚ, zainteresovanými stranami, občanmi, organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi a medzi nimi a zároveň zaručujú úplnú transparentnosť.
5. Opatrenia podporované v rámci programu uľahčujú využívanie synergií, poskytovanie informácií a výmenu uplatňovaných metód, noriem a najlepších postupov.
6. Pri vykonávaní programu sa vo všetkých rozhodovacích procesoch uplatňujú zásady dobrej správy a transparentnosti a program sa usiluje prispieť k transparentnosti a dobrej správe všetkých súvisiacich odvetvových politík na úrovni Únie a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
Článok 8
Postupy vykonávania
1. Komisia vykonáva program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Na vykonávanie programu Komisia v súlade s jej cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3 prijme ročné pracovné programy v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2.
Článok 9
Rozpočtové zdroje
1. Finančné krytie na vykonávanie programu je stanovené vo výške 40 000 000 EUR na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013.
2. Rozpočtové zdroje pridelené na program sa začlenia do ročných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Únie. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančného rámca.
3. Rozdelenie finančných prostriedkov pre všeobecné ciele uvedené v článku 2 sa uvádza v prílohe.
Článok 10
Technická pomoc
1. Suma do výšky 1 % finančného krytia stanoveného v článku 9 sa môže využiť aj na nevyhnutné výdavky súvisiace s akýmkoľvek prípravným opatrením, monitorovaním, kontrolou, auditom alebo hodnotením, ktoré sú priamo potrebné na účinné a efektívne vykonávanie oprávnených opatrení podľa tohto nariadenia a dosiahnutie cieľov, ktoré sú v ňom stanovené.
2. Medzi aktivity uvedené v odseku 1 môžu patriť najmä štúdie, odborné stretnutia, výdavky na informatické nástroje, systémy a siete a inú technickú, vedeckú a administratívnu pomoc a odborné posudky požadované Komisiou na účely vykonávania tohto nariadenia.
Článok 11
Monitorovanie
1. Každý príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do troch mesiacov od skončenia každého projektu.
2. Bez toho, aby boli dotknuté audity vykonané Dvorom audítorov v súčinnosti s príslušnými vnútroštátnymi audítorskými orgánmi alebo útvarmi podľa článku 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) alebo akákoľvek kontrola vykonaná podľa článku 322 ods. 1 písm. b) ZFEÚ, vykonávajú úradníci a iní zamestnanci Komisie kontroly priamo na mieste vrátane náhodných kontrol v súvislosti s projektmi a inými opatreniami financovanými v rámci programu, najmä s cieľom kontrolovať súlad s cieľmi programu a dodržanie kritérií oprávnenosti uvedených v článkoch 2, 3 a 4 tohto nariadenia.
3. Zmluvy a dohody vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia musia umožniť najmä dohľad a finančnú kontrolu Komisiou alebo akýmkoľvek zástupcom povereným Komisiou a audity vykonané Dvorom audítorov, ak to je potrebné priamo na mieste.
4. Každý príjemca finančnej pomoci uchováva pre potreby Komisie všetky sprievodné doklady k výdavkom projektu, a to počas piatich rokov po poslednej platbe súvisiacej s týmto projektom.
5. V prípade potreby Komisia na základe výsledkov správ a náhodných kontrol uvedených v odsekoch 1 a 2 prispôsobí rozsah alebo podmienky pridelenia pôvodne schválenej finančnej pomoci, ako aj harmonogram platieb.
6. Komisia overuje, či sa opatrenia financované programom vykonávajú riadne, sú v súlade s opatreniami v rámci iných odvetvových politík a nástrojov a v súlade s týmto nariadením a nariadením o rozpočtových pravidlách.
Článok 12
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia zabezpečí, aby pri vykonávaní opatrení financovaných programom boli finančné záujmy Únie chránené:
a)
uplatnením preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným nezákonným aktivitám;
b)
účinnými kontrolami;
c)
vymáhaním súm, ktoré boli vyplatené neoprávnene, a
d)
uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami.
2. Na účely odseku 1 bude Komisia konať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999.
3. Komisia zníži, pozastaví alebo bude vymáhať finančný príspevok poskytnutý na opatrenie, ak zistí nezrovnalosti vrátane nesúladu s týmto nariadením, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorých bol poskytnutý finančný príspevok, alebo ak sa zistí, že bez predchádzajúceho súhlasu Komisie sa vyskytla zmena opatrenia, ktorá nie je zlučiteľná s jeho charakterom alebo podmienkami vykonávania.
4. Ak sa nedodržia lehoty alebo ak je vzhľadom na dosiahnutý pokrok pri vykonávaní opatrenia oprávnená iba časť pridelených finančných prostriedkov, potom bude Komisia od príjemcu požadovať v stanovenej lehote vysvetlenie. V prípade, že príjemca neposkytne uspokojivú odpoveď, Komisia môže zrušiť poskytovanie zvyšnej finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených súm.
5. Každá neoprávnene vyplatená suma sa musí vrátiť Komisii. K sume, ktorá sa nevráti včas, sa pripočíta úrok podľa podmienok stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách.
6. Na účely tohto článku „nezrovnalosť“ znamená akékoľvek porušenie ustanovenia právnych predpisov Únie alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúceho z konania alebo opomenutia hospodárskym subjektom, ktoré má alebo by mohlo mať negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Únie alebo rozpočty spravované Úniou v podobe neoprávnenej výdavkovej položky.
Článok 13
Podávanie správ, hodnotenie a predĺženie
1. Komisia o svojej práci pravidelne a bezodkladne informuje Európsky parlament a Radu.
2. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a)
správu o pokroku najneskôr do 31. decembra 2012; správa o pokroku zahŕňa hodnotenie vplyvu programu na iné politiky Únie;
b)
dodatočnú hodnotiacu správu najneskôr do 31. decembra 2014.
3. Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na predĺženie programu po roku 2013 s príslušným finančným krytím.
Článok 14
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 15
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. novembra 2011