ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o parafiskálním poplatku na podporu vína C 43/04 (ex NN 38/03), který uplatňuje Portugalsko
(oznámeno pod číslem K(2010) 4891)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(2011/6/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
po vyzvání zúčastněných stran, aby podle výše uvedeného ustanovení předložily své připomínky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě stížnosti zaslala Evropská komise portugalským orgánům dne 20. ledna 2003 žádost o informace týkající se parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“, který vybírá Institut révy a vína, a týkající se opatření financovaných takto vybraným poplatkem.
(2)
Stálé zastoupení Portugalska při Evropské unii odpovědělo Komisi dopisem ze dne 14. března 2003. Jako odpověď na dotazy útvarů Komise zaslané faxem dne 14. května a 22. prosince 2003 byly v dopisech ze dne 4. srpna 2003, 2. září 2003, 24. února 2004 a 15. července 2004 zaslány doplňující informace.
(3)
Vzhledem k tomu, že se dotčený mechanismus uplatňuje bez předchozího povolení Komise od roku 1995, byl zapsán do registru neoznámené podpory. Opatření prováděná Portugalskem ve skutečnosti představují novou podporu neoznámenou Komisi, a tudíž protiprávní ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní článek 108) SFEU (3).
(4)
Dopisem ze dne 6. prosince 2004 (K(2004)4522) oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčené podpoře.
(5)
Portugalské orgány předložily své připomínky dopisy ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006. Komise neobdržela připomínky od třetích zúčastněných stran.
II. POPIS PODPORY
(6)
Tato kapitola stručně rekapituluje souvislosti a hlavní skutečnosti týkající se opatření zkoumaných v tomto rozhodnutí. Podrobnosti o těchto skutečnostech jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení uvedeném ve 4. bodě odůvodnění výše.
1. Institut révy a vína
(7)
Institut révy a vína (dále jen „IRV“) je veřejný orgán založený v roce 1986 s cílem zajistit kontrolu a obecnou koordinaci odvětví vína v Portugalsku. V souladu s ustanoveními legislativního nařízení č. 99/97 ze dne 26. dubna 1997 (základní zákon o Institutu révy a vína) (5) byly IRV uděleny obecné pravomoci v oblasti podpory, studia, kontroly, dohledu a propagace výroby a prodeje vína a vinařských produktů a za těmito účely byl vybaven administrativní a finanční autonomií.
(8)
Tento orgán vykonává činnost, která mu byla přidělena vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Společenství týkajícími se odvětví vína, a zejména funguje jako vnitrostátní instituce, kterou portugalský stát (6) pověřil dohledem nad dodržováním předpisů Společenství v odvětví vína podle čl. 72 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (7).
(9)
V rámci svých úkolů obecné koordinace v odvětví vína IRV vyvíjí dva typy činností:
-
činnosti, které se týkají hlavně vín a vinařských produktů, jež jsou vyprodukovány v Portugalsku, a to pravomoci týkající se vinařského registru a dědictví i auditu kontrolního a certifikačního systému jakostních vín s. o. a regionálních vín (v průměru 2,8 % rozpočtu IRV ), a
-
činnosti týkající se bez rozdílu vín a vinařských produktů pocházejících z Portugalska a vín a vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích států a uváděných na trh v Portugalsku, a to řídící a koordinační činnosti vinařského trhu a kontrolu a dohled nad odvětvím vinařství v souladu s vnitrostátními předpisy a s předpisy Společenství (činnosti, které zahrnují téměř celý rozpočet IRV).
(10)
IRV také poskytuje určité služby třetím stranám, a to: (i) organizování a podporu vzdělávacích činností pro hospodářské subjekty, profesní a mezioborová sdružení v odvětví vína a zaměstnance IRV; (ii) poskytování skladovacích kapacit infrastruktury IRV hospodářským subjektům působícím v dotčeném odvětví a (iii) poskytování laboratorních služeb IRV a vzdělávání vlastních pracovníků a jiných pracovníků odvětví vína (z velké části financované podpůrnými programy Společenství a vnitrostátními podpůrnými programy).
2. Opatření k propagaci vína
(11)
IRV také zajišťuje propagaci vína. To se projevuje poskytnutím podpory reprezentativním mezioborovým sdružením odvětví vína, která plánují rozvoj aktivit na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů. Tato podpora je financována částečně z příjmů z poplatku na podporu vína, který se vybírá z domácích a dovezených produktů, kdy dané procento stanoví každoročně portugalské orgány, které současně určují kritéria výběru příjemců podpory (8).
(12)
Od roku 1997 byla podpora obecné propagace vína a vinařských produktů přidělena na základě otevřeného a konkurenčního postupu portugalskému mezioborovému sdružení, které zastupuje portugalské odvětví vína, s názvem „Viniportugal“. Viniportugal se jako jediný kandidát od roku 1997 stal příjemcem celého parafiskálního poplatku určeného k těmto účelům.
(13)
Toto procento z uvedeného poplatku bylo určeno k financování dvou různých typů propagačních kampaní:
-
v první řadě kampaní na obecnou propagaci vína a vinařských produktů v Portugalsku bez odkazu na jejich původ;
-
za druhé kampaní na propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí.
2.1. Obecná propagace vína v Portugalsku
(14)
Co se týče kampaní na obecnou propagaci vína v Portugalsku, potvrzují portugalské orgány, že Viniportugal plní podpůrnou funkci a provádí propagační činnosti v oblasti vína a vinařských produktů, jako je podpora kulturních a vědeckých činností spojených s odvětvím vína. V této souvislosti Viniportugal podporuje kulturu vína pořádáním veletrhů a výstav v této oblasti, vydáváním publikací na toto téma a pomocí prezentací, informačních akcí a reklamních kampaní vzhledem k tomu, že obecná propagace vína má přímý vliv na spotřebu vína v Portugalsku.
(15)
Portugalské orgány uvádějí, že cílem propagačních a reklamních činností, které vyvíjí Viniportugal, není v žádném případě odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států nebo poškodit jejich pověst. Rovněž nemají přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům.
(16)
Hlavním cílem reklamních kampaní na vnitrostátní úrovni je získat mladé zletilé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou konzumaci vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům.
(17)
Sdružení Viniportugal rovněž podporuje vydávání knih, prospektů a praktických příruček o víně s cílem popularizovat kulturu vína; uzavírá smlouvy s institucemi vyššího vzdělávání na podporu vzdělávání odborníků v odvětví vína a restauratérství; podporuje portugalský svaz someliérů, aby zvýšilo kvalitu vín podávaných ve veřejných prostorách a zajistilo všeobecnou znalost vlastností vína; a konečně Viniportugal podporuje umírněnou a odpovědnou konzumaci vína ve spolupráci se zdravotnickými institucemi tím, že pořádá semináře o boji proti alkoholu v krvi a bezpečnosti silničního provozu a navrhuje kodex správné praxe v oblasti reklamy na víno s cílem propagovat víno důstojným způsobem a vyhnout se podpoře konzumace alkoholu u nezletilých. Portugalské orgány předložily vzorky propagačních materiálů, které prokazují dodržování výše uvedených zásad.
2.2. Podpora portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(18)
Na druhé straně, co se týče kampaní k propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí, uvedly portugalské orgány, že činnosti vyvíjené na trzích jiných členských států a třetích zemí jsou zacíleny na propagaci portugalských vín a realizují se prostřednictvím zveřejňování reklam v odborných časopisech, rozšiřování informačních bulletinů, účasti na odborných výstavách a podpory návštěv novinářů odborných periodik v Portugalsku. Portugalské orgány tvrdí, že cílem těchto kampaní není odradit spotřebitele od nákupu produktů z jiných členských států nebo poškodit pověst těchto produktů ani přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům. V této souvislosti předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Opatření v oblasti vzdělávání
(19)
Institut IRV je odpovědný za podporu a zajišťování technického vzdělávání a informačních činností pro hospodářské subjekty v odvětví vína, aby se tak zaručila kvalita vín a vinařských produktů. V letech 1997 až 2002 pořádal tento institut různé vzdělávací akce pro své úředníky (1 449 úředníků), další úředníky státní správy a v menší míře i pro subjekty v daném odvětví (135 zaměstnanců).
(20)
Portugalské orgány zdůrazňují, že náklady na vzdělávací činnost pořádanou IRV v tomto období byly rovněž podpořeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou spolufinancovány Evropským sociálním fondem, kromě obecného školení „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady byly 367,12 EUR. Portugalské orgány doplňují, že díky tomu nemusel institut IRV ani hospodářské subjekty přispívat na financování tohoto vzdělávání.
4. Poplatek na podporu vína
(21)
Zkoumané opatření se týká používání výnosů parafiskálního poplatku, který Institut révy a vína (dále jen „IRV “) vybírá od hospodářských subjektů působících v odvětví vína od roku 1995 (9). Cílem tohoto poplatku je zajistit tomuto veřejnému orgánu dostatečné prostředky na provádění úkolů spojených s koordinací odvětví vína v Portugalsku, což představuje více než 62 % rozpočtu na provoz IRV.
(22)
Podle čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení 119/97 podléhají vína a vinařské produkty pocházející z ú zemí Portugalska stejně jako vnější produkty prodávané v Portugalsku poplatku na podporu vína, který je náhradou za služby poskytované IRV v souvislosti se všeobecnou podporou a koordinací odvětví vína nebo, v případě autonomních oblastí Azorských ostrovů a Madeiry, za služby poskytované příslušnými regionálními orgány.
(23)
Poplatek na podporu vína se vybírá nejen z vinařských produktů vyráběných a prodávaných v Portugalsku, ale i z produktů vyráběných v Portugalsku a prodávaných v jiných členských státech nebo ve třetích zemích (vývoz) a z vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích zemí a prodávaných v Portugalsku (dovoz).
(24)
Sazbu poplatku každoročně stanoví příslušné orgány ministerstva zemědělství. Sazba se liší podle obalové úpravy produktu a objemu obalu (10).
(25)
Výnosy z poplatku na podporu vína jsou i přes název poplatku určeny především na financování služeb všeobecné koordinace odvětví vína, které poskytuje IRV, a ve druhé řadě na propagaci vína a vinařských produktů.
(26)
Při zahájení řízení se Komise domnívala, že při obecné koordinaci odvětví vína svěřené právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy i při organizování poskytování podpory na propagaci vína institut IRV nevystupuje jako soukromý subjekt, ale jako veřejný orgán, a že se tedy u něj nejedná o státní podporu (viz bod 66 rozhodnutí o zahájení řízení).
(27)
Co se týče činnosti IRV jakožto poskytovatele některých služeb třetím stranám podle podmínek trhu (viz 15. bod odůvodnění výše), institut IRV neměl na základě svého postavení na trhu žádnou hospodářskou výhodu, a tudíž se u něj nejedná o státní podporu (viz bod 70 rozhodnutí o zahájení řízení).
(28)
Na základě informací, které měla Komise k dispozici, se rovněž domnívala, že sdružení Viniportugal nezískalo ekonomickou výhodu, a tudíž se nejednalo o státní podporu ve prospěch tohoto sdružení. Toto mezioborové sdružení je pouze poskytovatelem služeb, který byl vybrán podle objektivních kritérií otevřeným, transparentním a nediskriminujícím postupem, aby poskytoval takové služby (viz bod 87 rozhodnutí o zahájení řízení).
(29)
Ve chvíli zahájení vyšetřovacího řízení se tedy Komise domnívala, že došlo ke státní podpoře ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína z hlediska financování kampaní k propagaci a reklamě v oblasti vína a vinařských produktů (viz bod 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(30)
Co se týče vzdělávání, měla Komise rovněž za to, že se jednalo o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz body 79 a 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(31)
Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, jelikož měla pochybnosti o slučitelnosti těchto dvou druhů podpory s vnitřním trhem.
(32)
Pokud tedy jde o podporu reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, Komise neměla v době zahájení řízení dostatečné informace, aby uzavřela, zda tyto akce přes uvádění původu vína nesdělují pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a zda neobsahují subjektivní tvrzení o kvalitě produktů pouze z důvodu jejich původu (viz bod 119 rozhodnutí o zahájení řízení).
(33)
Co se týče financování podpor na propagaci a na vzdělávání, Komise měla v souladu s judikaturou Soudního dvora za to, že podpora vnitrostátních producentů může být financována parafiskálními poplatky uloženými i na dovoz od producentů stejného produktu jiných členských států pouze v tom případě, že budou existovat pojistky, že tito producenti mohou využívat všech těchto podpor stejným způsobem jako vnitrostátní producenti. Komise tedy ve stádiu zahájení řízení neměla dostatečné informace k tomu, aby uzavřela, zda v této věci nedochází k diskriminaci mezi vnitrostátními a dovezenými produkty. Nemohla tedy dojít k závěru, zda produkty pocházející z jiných členských států, ze kterých také musel být zaplacen poplatek, mohly stejným způsobem a stejnou měrou využívat všech výhod vyplývajících z uvedeného poplatku jako vnitrostátní produkty (viz bod 135 rozhodnutí o zahájení řízení).
(34)
Komise rovněž požadovala po portugalských orgánech, aby poskytly veškeré informace potřebné k vyhodnocení dotčených opatření, zejména v souvislosti s nediskriminačním charakterem metody financování uvedených podpor (tj. podpor na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů v Portugalsku i na území jiných členských států a třetích zemí a podpor na vzdělávání) a v souvislosti s objektivní povahou reklamních kampaní pořádaných na trzích členských států a třetích zemí.
(35)
Toto rozhodnutí zkoumá uplatňování parafiskálního poplatku od jeho vstupu v platnost až do 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by to mělo vliv na postoj, který Komise zaujme k uplatňování tohoto poplatku na podporu vína po tomto datu.
III. PŘIPOMÍNKY, KTERÉ PŘEDLOŽILO PORTUGALSKO
(36)
V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU zaslaly portugalské orgány své připomínky v dopisech ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006.
1. Podpory na vzdělávání
(37)
Co se týče podpor na vzdělávání, portugalské orgány upřesnily následující skutečnosti.
(38)
V letech 1997 až 2000 institut IRV pořádal vzdělávací činnosti v souvislosti se základními otázkami odvětví vína v Portugalsku, které byly určeny zejména zaměstnancům IRV a dalších veřejných orgánů a v menší míře subjektům v odvětví vína.
(39)
Náklady na všechny činnosti podporované a prováděné IRV v uvedeném období byly zcela hrazeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou částečně financovány Společenstvím - Evropským sociálním fondem (ESF) - a částečně z vnitrostátních prostředků - z plánu investic a výdajů na rozvoj ústřední správy.
(40)
Jedinou činností za uvedené období, jejíž náklady byly skutečně hrazeny z rozpočtu IRV, bylo obecné školení „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, které proběhlo v roce 2000, s celkovými náklady ve výši 367,12 EUR, a které bylo určeno zaměstnancům regionálních zemědělských odborů (regionálních útvarů ministerstva zemědělství) a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, což jsou odpovědné orgány zaručující pravost a kvalitu vín z určitých regionů.
(41)
A konečně, portugalské orgány považovaly za nezbytné zdůraznit, že zanedbatelné náklady na tuto činnost - pouze 367,12 EUR - znamenají, že dopad na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu je nulový nebo přinejmenším minimální.
2. Podpory na propagaci a reklamu portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(42)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně podpory reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, poskytly portugalské orgány tyto informace:
(43)
Propagační a reklamní činnosti sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území jiných členských států a třetích zemí jsou obecné povahy, netýkají se konkrétních odvětví a nejsou zacílena na propagaci určitých podniků nebo jednotlivých producentů.
(44)
Cílem těchto kampaní není poškodit pověst vinařských produktů z jiných členských států ani odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států a tyto kampaně se řídí platnými právními předpisy Společenství (tj. předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a reklam na potraviny). Reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích tedy dodržují negativní kritéria uvedená v odstavcích 18 až 30 pokynů Společenství ke státním podporám na reklamu výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých výrobků, které v této příloze uvedeny nejsou (11) (dále jen „pokyny ke státním podporám na reklamu“), jež platilo v době provádění dotčené podpory.
(45)
Tyto činnosti rovněž splňuji pozitivní kritéria stanovená v odstavci 31 a násl. pokynů ke státním podporám na reklamu. Cílem těchto činností je skutečně seznámit spotřebitele v jiných členských státech s portugalskými víny, a napomoci tak rozvoji činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(46)
Cílem kampaní sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je představit základní vlastnosti portugalského vína a pozvat spotřebitele z jiných členských států a třetích zemí, aby ochutnali produkty, které neznají. Kampaně neobsahují žádné subjektivní prohlášení o kvalitě produktů pouze na základě jejich původu, což je v souladu s pokyny ke státním podporám na reklamu.
(47)
Portugalské orgány tedy prohlašují, že reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích je třeba považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a pokynů ke státním podporám na reklamu.
(48)
Na podporu svého tvrzení předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Financování propagačních a reklamních kampaní portugalského vína v jiných členských státech a třetích zemích
(49)
Co se týče pochybností Komise ohledně financování kampaní určených na propagaci a reklamu vína v jiných členských státech a třetích zemích, portugalské orgány zdůrazňují, že v období 1997-2005 představovaly příjmy z poplatku uvaleného na produkty pocházející z jiných členských států pouze 15 % celkových příjmů z tohoto poplatku.
Roční příjmy z poplatku na podporu vína (roční průměr za období 1998-2005 (12))
Původ
Částka
(EUR)
%
Vína a vinařské produkty portugalského původu
7 327 957
85 %
Vína a vinařské produkty pocházející z jiných členských států a ze třetích zemí
1 293 169
15 %
Průměrné roční příjmy celkem (1998-2005)
8 621 126
100 %
(50)
V této souvislosti mají portugalské orgány za to, že dovážené produkty se podílejí na úhradě pouze části obecné propagace vína a vinařských produktů prováděné v Portugalsku, která je přínosem jak pro portugalské produkty, tak pro produkty pocházející z jiných členských států. Podle portugalských orgánů je ostatní financování obecné propagace zajištěno částí dávky uvalené na vnitrostátní produkty, které mají do stejné míry prospěch z výhod, jež z nich plynou. Portugalské orgány na druhé straně uvedly, že průměrné náklady na obecnou propagaci vína a vinařských produktů jsou mnohem vyšší, než je částka přidělovaná sdružení Viniportugal pocházející z poplatku na podporu uvaleného na produkty jiných členských států. Podle portugalských orgánů představuje podpora udělovaná každoročně sdružení Viniportugal v dotčeném období 25 až 45 % příjmu z poplatku na podporu vína (viz 15. bod odůvodnění výše). Z této částky pouze 15 % pochází z poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států. Zbylých 85 % pochází z příjmů z daně uvalené na portugalské produkty (13). Činnost sdružení Viniportugal je tedy zejména financována z příjmů z poplatku uvaleného na portugalské produkty.
(51)
Portugalské orgány dodávají, že během tohoto období představovaly výdaje sdružení Viniportugal na akce spojené s obecnou podporou vína v Portugalsku průměrně 32 % celkových výdajů tohoto sdružení.
Výdaje sdružení Viniportugal (roční průměr za období 1998-2005 (14))
Činnosti
Částka
(EUR)
%
Propagační a reklamní akce v jiných členských státech a třetích zemích
1 119 293
68 %
Akce na obecnou propagaci vína v Portugalsku
525 698
32 %
Průměrné roční výdaje celkem (1998-2005)
1 644 991
100 %
(52)
Vzhledem k tomu, že příspěvek produktů z jiných členských států k činnosti sdružení Viniportugal představuje maximálně 15 % celkových příjmů tohoto sdružení plynoucích z poplatku na podporu vína, dospěly portugalské orgány k závěru, že příspěvek těchto produktů je tedy omezen na financování stěží jedné části výdajů na akce obecné propagace, které sdružení Viniportugal v Portugalsku pořádá.
(53)
Tyto akce, z nichž mohou podle portugalských orgánů mít užitek portugalské produkty i produkty dovážené z jiných členských států, byly na jedné straně financovány z příspěvku produktů z jiných členských států a na straně druhé z příspěvku portugalských produktů.
(54)
Zbývající část příspěvku získaného z portugalských produktů - na činnost sdružení Viniportugal - byla určena na financování všech akcí na propagaci a reklamu portugalských vín v jiných členských státech a třetích zemích, kdy se tedy jednalo o jediný zdroj financování těchto činností.
(55)
Portugalské orgány závěrem prohlašují, že neexistuje diskriminační zacházení mezi vnitrostátními víny a vinařskými produkty a těmi, které pocházejí z jiných členských zemí, z toho důvodu, že (i) obě kategorie přispívají k financování činností obecné propagace vína a vinařských produktů v Portugalsku, jež jsou přínosem jak pro vnitrostátní produkty, tak pro produkty dovážené z jiných členských států; (ii) kampaně na propagaci a reklamu pořádané sdružením Viniportugal v jiných členských státech a třetích zemích, které jsou přínosem pouze pro portugalské víno, jsou financovány výhradně z příjmů z poplatku, který se vybírá z vnitrostátních vín a vinařských produktů.
(56)
Podle portugalských orgánů je tedy třeba finanční mechanismus dotčené podpory považovat za slučitelný s články 107 a 110 SFEU.
IV. POSOUZENÍ
1. Existence podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU
(57)
Na výrobu a obchod týkající se výrobků odvětví vína se v souladu s článkem 71 nařízení (ES) č. 1493/99 (15) o společné organizaci trhů s těmito produkty použijí články 107 až 109 SFEU.
(58)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(59)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1 opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků, 2 musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby, 3 pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu, 4 musí ovlivňovat obchod uvnitř Společenství a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(60)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyslovila Komise své pochybnosti ohledně následujících otázek: za prvé ohledně slučitelnosti propagačních opatření na trzích ostatních členských států a třetích zemí s článkem 107 SFEU, za druhé ohledně slučitelnosti vzdělávání organizovaného IRV s článkem 107 SFEU a za třetí ohledně slučitelnosti s článkem 110 SFEU, pokud jde o financování propagačních opatření financovaných pomocí parafiskálního poplatku na trzích jiných členských států a třetích zemí. Komise proto své vyšetřovací řízení omezí na tyto otázky.
1.1. Státní prostředky
(61)
Podpory, které jsou předmětem tohoto vyšetřovacího řízení, byly financovány prostřednictvím parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“.
(62)
Pokud jde o otázku, zda je možné výnosy z parafiskálních poplatků považovat za státní prostředky, je nutné připomenout, že u státních zdrojů nelze rozlišovat mezi případy, kdy je podpora přímo poskytnuta státem, a těmi, kdy je poskytnuta veřejnými nebo soukromými orgány, které jsou určené nebo zřízené státem (16).
(63)
Dne 15. července 2004 Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku vyneseném ve věci Pearle (17) (věc C-345/02) uvedl, že povinné příspěvky všech podniků v odvětví shromažďované prostřednictvím jedné organizace nemohou být považovány za státní prostředky, pokud jsou současně splněny čtyři následující podmínky:
a)
Dotčené opatření je určeno profesní organizací, která zastupuje podniky a zaměstnance daného odvětví, a neslouží jako nástroj výkonu politiky vymezené státem;
b)
takto stanovené cíle jsou financovány zcela z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
způsob financování a procentuální podíl/výši příspěvků stanoví v profesní organizaci daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zásahu státu;
d)
příspěvky se povinně použijí na financování opatření bez možného zásahu státu.
(64)
Zdá se, že oznámené opatření všechny tyto podmínky nesplňuje. Poplatek nazvaný „na podporu vína“ je stanoven portugalským orgánem na základě legislativního nařízení (viz 11. bod odůvodnění) jako nástroj pro výkon politiky přijaté portugalskou vládou, a to podpory vína. Portugalský orgán má navíc jako zákonodárce možnost zasahovat do stanovení způsobů financování opatření a použití příspěvků. V tomto případě vyplývá zásah portugalského státu jasně z ustanovení legislativních nařízení č. 137/95 ze dne 14. června a č. 119/97 ze dne 15. května.
(65)
Vzhledem k tomu, že nejsou splněny podmínky a), c) a d) rozsudku ve věci Pearle, výnosy z poplatku nazvaného „na podporu vina“ se tudíž považují za „státní zdroje“.
1.2. Existence selektivní výhody
(66)
Rovněž je nutné ověřit, zda analyzovaný mechanismus „narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Existenci podpory je nutno stanovit na úrovni možných příjemců podpory vína a příslušného financování.
(67)
Aby vyrovnání poskytnuté ze státních zdrojů představovalo státní podporu ve smyslu článku 107, musí poskytovat ekonomické zvýhodnění, které by nebylo možné získat za normálních tržních podmínek, a tato výhoda musí být selektivní. Kritérium selektivity je splněno, pokud je uvedené zvýhodnění vyhrazeno několika podnikům nebo jednomu odvětví hospodářské činnosti. Tato podmínka je tudíž v tomto případě splněna, neboť odvětví vína a vinařské produkty jsou jasně vymezeny.
(68)
Při zahájení vyšetřovacího řízení určila Komise za příjemce hospodářské subjekty, které jsou příjemci služeb poskytovaných IRV a sdružením Viniportugal. Bez ohledu na to, zda financování činností IRV představuje státní podporu ve prospěch této organizace, vyvstává rovněž otázka, zda je možné kvalifikovat podle čl. 107 odst. 1 SFEU jako státní podporu služby poskytované touto organizací ve prospěch odvětví vína. Není pochyb o tom, že subjekty dotčeného odvětví (výrobci, zpracovatelé, velkoobchodníci, maloobchodníci atd.) jsou podniky vykonávajícími hospodářskou činnost.
(69)
Podle judikatury Soudního dvora se za podpory považují zejména zásahy, které různou formou zmírňují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, a které, aniž by byly dotacemi v přísném slova smyslu, jsou proto stejné povahy a mají stejné účiny (18).
(70)
Proto je na druhém místě důležité odpovědět na otázku, zda a případně v jaké míře činnosti financované těmito „státními zdroji“, tj. služby nabízené příslušnému odvětví IRV a propagační akce organizované sdružením Viniportugal, představují pro hospodářské subjekty daného odvětví ekonomické zvýhodnění.
(71)
Pokud jde o služby IRV, je nutné na jedné straně vědět, zda a případně v jaké míře by bez služeb zajišťovaných IRV musely nést hospodářské subjekty odvětví vína v Portugalsku náklady za dané služby a zda tyto služby představují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku. Za tímto účelem je nutno rozlišit tři různé skupiny služeb:
1.2.1. Služby IRV jako generálního koordinátora daného odvětví
(72)
Komise je toho názoru, že služby a činnosti IRV jako generálního koordinátora odvětví vína a zejména služby týkající se dozorování, kontroly, certifikace, auditu a řízení tržních mechanismů představují důsledek dodržování požadavků stanovených právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy a jako takové nepředstavují činnosti, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, nýbrž činnosti, které vyplývají ze základních funkcí státu.
1.2.2. Služby spojené se vzděláváním
(73)
Nicméně pokud jde o financování školení určených hospodářským subjektům daného odvětví, zdá se jasné, že se jedná o výhodu ve prospěch těchto subjektů, neboť vzdělávání představuje činnost, jež běžně zatěžuje rozpočet podniků.
(74)
Podle informací poskytnutých portugalskými orgány při zahájení řízení byla všechna školení s výjimkou školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady činily 367,12 EUR, spolufinancována Evropským sociálním fondem, a nebyla tudíž financována z výnosů parafiskálního poplatku. Z tohoto důvodu nejsou dotčená školení předmětem tohoto vyšetřovacího řízení.
(75)
Pokud jde o jediné školení financované z výnosů z poplatku na podporu vína, tj. školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, Komise uvedla, že na základě nové informace došlo ke změně jeho kvalifikace jako státní podpory. Podle nově poskytnutých informací bylo toto školení určeno výlučně zaměstnancům regionálních odborů ministerstva zemědělství a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, které jsou příslušnými státními úřady v oblasti kontroly a ověřování pravosti a jakosti vín v dotčených regionech. Z těchto informací vyplývá, že se nejedná o opatření podpory určené příjemcům služeb poskytovaných IRV, ale o opatření spojené se vzděláváním uvnitř státní správy.
(76)
Na základě výše uvedeného nepředstavuje toto vzdělávání státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
1.2.3. Služby v oblasti realizace propagačních akcí
(77)
Pokud jde o realizaci akcí na propagaci vína a vinařských produktů prostřednictvím sdružení Viniportugal, jedná se skutečně o ekonomické zvýhodnění hospodářských subjektů daného odvětví a zejména odvětví vína v Portugalsku. Organizování propagace těchto produktů je nákladem, jenž běžně zatěžuje rozpočet podniku.
(78)
Proto Komise dospěla k závěru, že poskytování služeb spočívající v realizaci propagačních akcí představuje selektivní výhodu ze státních prostředků ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína v Portugalsku.
1.3. Ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže
(79)
Za účelem stanovení, zda předmětné podpory spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, je nakonec nutné stanovit, zda mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy a zda narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby.
(80)
Soudní dvůr dospěl k závěru, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení určité kategorie podniků vůči jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Společenství, je nutné považovat tento obchod za ovlivněný dotčeným zvýhodněním (19).
(81)
Jeví se, že opatření, která jsou předmětem šetření, obchod mezi členskými státy ovlivnit mohou, neboť domácí výrobu zvýhodňují na úkor výroby ostatních členských států. Odvětví vína je na úrovni Společenství široce otevřeno hospodářské soutěži, a je tudíž velmi citlivé na jakákoliv opatření ve prospěch toho či onoho členského státu.
(82)
Skutečnost, že mezi členskými státy existují obchodní výměny v odvětví vína a vinařských produktů, dokazuje existence společné organizace trhů v tomto odvětví.
(83)
Níže uvedená tabulka uvádí příklad úrovně obchodních výměn těchto produktů ve Společenství v rozmezí let 1999 až 2004 (20).
1 000 hl
Rok
Dovoz EU
Vývoz EU
1999 (EU-15)
35 595
40 921
2000 (EU-15)
-
-
2001 (EU-15)
32 699
35 558,4
2002 (EU-15)
31 810,3
35 002,9
2003 (EU-15)
33 024,7
35 343
2004 (EU-25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Proto pokud jde o financování propagačních akcí a reklamy na víno a vinařské produkty z části výnosů z poplatku nazývaného „na podporu vína“, potvrzuje Komise v souladu s čl. 107 odst. 1 SFEU svoje stanovisko týkající se existence státní podpory ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů.
1.4. Závěry o povaze „podpory“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(85)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že opatření ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů poskytují ze státních zdrojů financované zvýhodnění, na které ostatní subjekty nemají nárok. Toto zvýhodnění narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.
2. Legitimita podpor propagace a reklamy
(86)
Portugalské orgány Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU neoznámily ustanovení, kterými se zavádí jmenovaný parafiskální poplatek, ani ji neinformovaly o financování činností ve prospěch odvětví vína.
3. Posouzení slučitelnosti podpor propagace a reklamy
(87)
Zásada neslučitelnosti zakotvená v čl. 107 odst. 1 SFEU nicméně zná výjimky.
(88)
Zejména čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(89)
Podle sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta.
(90)
Proto je slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 nutno ověřit ve světle právního rámce platného pro státní podpory určené na reklamu zemědělských produktů a některých produktů nespadajících do přílohy II Smlouvy o EHS (21) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto datu ve světle již zmíněných pokynů ke státní podpoře na reklamu, aniž jsou dotčena zvláštní prováděcí pravidla stanovená ve výše uvedených pokynech.
(91)
Právní rámec z roku 1987 a uvedené pokyny nicméně v podstatě sdílejí stejné zásady. Stanoví záporná a kladná kritéria, která musí všechny režimy vnitrostátních podpor dodržovat. Nesmí se tedy jednat o reklamní opatření, která jsou v rozporu s článkem 28 Smlouvy (nyní článek 34 SFEU ) nebo s odvozeným právem Společenství, a tato opatření nesmějí být zaměřena na podporu určitých podniků.
3.1. Obecné propagační akce v Portugalsku
(92)
Podle informací zaslaných portugalskými orgány je možné dojít k závěru, že tato opatření mají cíle, které jsou v souladu s mnohými z kladných kritérií obsažených ve výše uvedených ustanoveních, neboť spadají buď pod cíl rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo pod cíl zlepšení produktů vysoké jakosti nebo zdravé výživy.
(93)
Portugalské orgány mimo jiné vysvětlily, že sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce.
(94)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 108) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí do 1. ledna 2002 jsou v tomto případě v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(95)
Od 1. ledna 2002 bod 8 pokynů Společenství ke státní podpoře na reklamu produktů spadajících do přílohy I Smlouvy o ES a některých produktů nespadajících do přílohy I stanoví, že propagační akce, jako šíření vědeckých poznatků, organizace veletrhů a výstav nebo účast na podobných akcích či analogických iniciativách v odvětví veřejných vztahů včetně průzkumu veřejného mínění a průzkumu trhu, nejsou považovány za reklamu. Státní podpory týkající se takové propagace v širším slova smyslu jsou předmětem bodů 13 a 14 pokynů Společenství pro státní podpory v zemědělství.
(96)
Bod 13.2 zemědělských pokynů týkající se státních podpor v zemědělství stanoví, že podpory lze poskytnout na využití znalců nebo služeb tohoto druhu včetně technických studií, studií proveditelnosti a koncepčních studií, jakož i průzkumů trhu, pokud dotčené činnosti mají za cíl zlepšení jakosti zemědělských produktů. Bod 14 dále umožňuje poskytnutí podpor v oblasti technické pomoci v zemědělství. Zejména jsou povoleny podpory týkající se šíření nových technologií.
(97)
Výše popsané podpory mohou spadat do první či do druhé z těchto kategorií, neboť jejich konečným cílem je poskytnout dotčené produkci technickou pomoc v podobě podpory uvádění na trh jakostních zemědělských produktů a obecného seznamování s vlastnostmi těchto produktů.
(98)
Povoleny jsou v tomto případě podpory pokrývající 100 % nákladů. Aby se však zamezilo poskytování vysokých částek velkým společnostem, celková výše podpory, kterou je možno v souladu s těmito dvěma body poskytnout, nesmí překročit 100 000 EUR na příjemce a na tříleté období, nebo jedná-li se o podpory poskytované podnikům spadajícím do kategorie malé a střední podniky tak, jak je vymezila Komise, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka. Za účelem výpočtu výše podpory je za příjemce považován ten, komu jsou služby určeny.
(99)
Portugalské orgány vysvětlily, že v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstane tudíž úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
(100)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 114) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí po 1. lednu 2002 se v tomto případě zdají v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(101)
S ohledem na informace poskytované portugalskými orgány v průběhu šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení potvrzuje Komise své stanovisko ke slučitelnosti s ustanoveními Společenství v oblasti akcí na všeobecnou propagaci vína zajišťovaných sdružením Viniportugal v Portugalsku tak, jak jej vyjádřila při zahájení řízení (22).
-
v tomto názoru bere Komise na vědomí zejména záruky poskytnuté portugalskými orgány, které se týkají: cílů daného opatření: rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo zlepšení vysoce jakostních produktů a produktů zdravé výživy (bod 32 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
povahy propagací: sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce (bod 20 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
stanovení horního limitu podpory: opatření jsou zcela financována z parafiskálních poplatků a finanční úsilí odborníků dosahuje při těchto propagacích z definice 50 % jejich nákladů. Navíc v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstává úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
3.2. Propagační akce a reklama týkající se portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí
(102)
Pokud jde o propagační akce a reklamu portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí zajišťovaných sdružením Viniportugal, zejména po 1. lednu 2002, uvedla Komise pochybnosti o slučitelnosti těchto akcí s ustanoveními pokynů ke státní podpoře na reklamu.
(103)
V souladu s bodem 4.1 těchto pokynů je přípustné, aby členský stát přímo či nepřímo podnikal propagační akce na trhu ostatních členských států s cílem seznámit spotřebitele ostatních členských států či oblastí se zemědělskými produkty, nebo dokonce s celou kategorií produktů jiného členského státu. Nicméně je nutné, aby tyto propagační akce předávaly objektivní informace o vlastnostech dotčených produktů a neobsahovaly subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu.
(104)
Při zahájení řízení však neměla Komise dostatečné informace k tomu, aby mohla dojít k závěru, že i přesto, že tyto propagační akce zmiňují původ vín, předávají pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a neobsahují subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu. Portugalské orgány byly tudíž vyzvány, aby prokázaly, že případný odkaz na původ produktů je v souladu s těmito podmínkami.
(105)
Komise vzala v úvahu ujištění poskytnutá portugalskými orgány ohledně (i) obecné povahy propagačních akcí sdružení Viniportugal (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (ii) skutečnosti, že se propagační akce a reklama sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území ostatních členských států a třetích zemí netýkají konkrétních značek ani nemají za cíl propagovat určité podniky či jednotlivé výrobce (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (iii) že propagační akce nemají za cíl očernit vinařské produkty jiných členských států, nesnaží se odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů v jiných členských státech a jsou v souladu s platnými právními předpisy Společenství (a to právními předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a související reklamy) (viz výše uvedený 38. bod odůvodnění); (iv) skutečnosti, že cílem těchto akcí je seznámit spotřebitele jiných členských států s portugalskými víny a podpořit tak rozvoj činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (viz výše uvedený 39. bod odůvodnění); a konečně, (v) skutečnosti, že účelem propagačních akcí sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je informovat o základních vlastnostech portugalského vína a vyzvat tak spotřebitele jiných členských států a třetích zemí k degustaci těchto pro ně zatím neznámých produktů a že propagační akce neobsahují žádná subjektivní prohlášení o jakosti produktů založená pouze na jejich původu (viz výše uvedený 40. bod odůvodnění).
(106)
Na základě doplňujících informací poskytnutých portugalskými orgány a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla Komise s to uzavřít, že pochybnosti vyjádřené při zahájení řízení týkající se objektivní povahy propagačních a reklamních akcí podniknutých na trzích členských států a třetích zemí byly rozptýleny.
(107)
Ve světle výše uvedeného považuje Komise podporu obecné propagace vína v Portugalsku, jakož i podporu propagace a reklamy portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí za slučitelnou s kladnými a zápornými kritérii stanovenými v pokynech ke státní podpoře na reklamu.
4. Financování podpor
(108)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(109)
Podle ustálené judikatury nespadají poplatky do působnosti ustanovení SFEU týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování podpory, takže jsou její nedílnou součástí (23). Aby mohl být poplatek nebo část poplatku považován za nedílnou součást opatření podpory, musí nutně existovat vztah omezující závislosti mezi poplatkem a podporou podle příslušných vnitrostátních předpisů (24) v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory. Při existenci takové vazby výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory (25) a v důsledku toho i posouzení slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem (26).
(110)
Dále je tedy nutné zkoumat, zda poplatek na podporu vína splňuje výše uvedené podmínky.
4.1. Poplatek na podporu vína jako nedílná součást podpor propagace
(111)
Na prvním místě je nutné posoudit, zda je výtěžek z poplatku nezbytně určen k financování podpory. V této souvislosti je nutno upozornit na skutečnost, že jak v legislativním nařízení č. 137/95, tak i v legislativním nařízení č. 119/97, kterým se stanoví výjimky, je stanoveno, že „příslušný procentuální podíl z výtěžku z poplatku na podporu, který má každoročně povinnost stanovit ministr zemědělství a který nicméně nepředstavuje nikdy méně než 25 %, je určen na obecné propagační akce v oblasti vína a vinařských produktů“ (čl. 11 odst. 2 legislativního nařízení č. 119/97). V tomto smyslu je část výtěžku z poplatku povinně - v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy - určena na financování propagačních opatření, která jsou předmětem podpory.
(112)
Dále čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení č. 119/97, kterým je vymezen rámec uplatnění poplatku, stanoví, že „na vína a vinařské produkty […] se vztahuje poplatek na podporu jako protihodnota vůči službám poskytovaným IRV v oblasti obecné podpory a celkové koordinace daného odvětví“. Na druhém místě je nutné posoudit, zda výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že poplatek na podporu představuje jediný zdroj financování podpor propagace a reklamy, které jsou předmětem tohoto posuzování, a snížení výtěžku z poplatku by tedy následně předpokládalo snížení zdrojů financování propagačních opatření.
(113)
Proto se Komise domnívá, že v tomto případě je výtěžek z poplatku nezbytně určen na financování podpory a přímo ovlivňuje její výši. Na závěr je nutno shrnout, že v souladu s judikaturou Soudního dvora existuje podle vnitrostátních právních předpisů mezi poplatkem a podporou vztah omezující závislosti a poplatek na podporu vína je nedílnou součástí opatření podpory, jež je předmětem posuzování. V důsledku toho musí být financování akcí z poplatku rovněž posouzeno Komisí.
4.2. Uvalení poplatku na vyvážené produkty
(114)
Jak je zmíněno ve výše uvedeném 9. bodě odůvodnění, poplatek se vztahuje jak na portugalské produkty určené ke spotřebě v Portugalsku, tak i na produkty určené k vývozu.
(115)
V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 143) Komise uvádí, že se nezdá, že by při propagačních či reklamních akcích docházelo k diskriminaci mezi domácími výrobky určenými pro domácí trh a výrobky určenými k vývozu.
(116)
Pokud jde o otázku, do jaké míry produkty určené k vývozu těží z obecných propagačních opatření v Portugalsku, dospěla Komise s ohledem na informace poskytované portugalskými orgány během šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení k závěru, že tato kategorie produktů v široké míře těží ze všech zvýhodnění vyplývajících z dotčeného poplatku a dále má značný prospěch z propagačních akcí na území jiných členských států a třetích zemí.
4.3. Uvalení poplatku na dovážené produkty
(117)
V souladu s judikaturou Soudního dvora (27) je Komise obvykle toho názoru, že financování státní podpory prostřednictvím povinných odvodů může mít dopad na podporu, jelikož má ochranný účinek přesahující podporu ve vlastním slova smyslu. Dotčený poplatek ve skutečnosti představuje povinný odvod. Podle stejné judikatury je Komise toho názoru, že podpora domácím výrobcům nemůže být financována z parafiskálních poplatků, jimiž je zatížen rovněž dovoz výrobců stejného produktu z jiných členských států, ledaže by existovaly záruky, že i ti mohou stejným způsobem jako domácí výrobci využívat všech těchto zvýhodnění.
(118)
Při zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise tedy uvedla, že pokud musel být za výrobky pocházející z ostatních členských států rovněž zaplacen poplatek, musely portugalské orgány ještě prokázat, že mezi domácími a dovezenými výrobky neexistuje žádná diskriminace a že dovezené výrobky, za které byl zaplacen poplatek, budou stejným způsobem a stejnou měrou jako domácí výrobky využívat všech z toho vyplývajících výhod (28).
(119)
Již bylo shledáno, že propagační a reklamní akce týkající se vína a vinařských produktů a zajišťované sdružením Viniportugal jsou financovány z části výnosů z poplatku na podporu vína.
(120)
Ve svých dalších připomínkách a informacích portugalské orgány přinesly ujištění, že příspěvek z výnosů z poplatku vybraného za dovezené produkty byl stěží použit na financování části nákladů na obecné propagační akce, které sdružení Viniportugal realizovalo v Portugalsku. Portugalské orgány potvrdily, že propagační a reklamní akce organizované na trzích ostatních členských států a třetích zemí ve prospěch portugalského vína a vinařských produktů jsou výlučně financovány z výnosů z poplatku vybraného za domácí výrobky.
(121)
Informace poskytnuté portugalskými orgány dokazují, že dovezené výrobky těží z obecných propagačních akcí v Portugalsku poměrným způsobem. Jak je již popsáno výše v 16. a 17. bodě odůvodnění, je hlavním cílem reklamních akcí organizovaných na vnitrostátní úrovni získat mladé dospělé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou spotřebu vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům. Portugalské orgány poskytly z propagačních akcí a osvětových projektů financovaných z dotčeného poplatku také reklamní vzorky. Jelikož mají propagační akce za cíl obecně podporovat spotřebu vína, dovážené produkty těží z uvedených opatření stejnou měrou.
(122)
Poskytnuté informace nicméně nestačí k prokázání skutečnosti, že výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty nepřispěly k financování propagačních a reklamních akcí realizovaných na trzích ostatních členských států a třetích zemí, z kterých naopak výlučně těží portugalské víno. Zejména podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány dosahovaly průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR (viz výše uvedený 36. a 38. bod odůvodnění).
(123)
I když vnitrostátní právní předpisy stanoví povinnost přidělit na obecnou propagaci vína a vinařských produktů určitý procentuální podíl z výtěžku z poplatku, který není nikdy nižší než 25 %, mezi těmito dvěma částmi výtěžku z poplatku neexistuje oddělené účetnictví. Portugalské orgány mohly předložit pouze odhady části výtěžku z poplatku vybraného za dovezené produkty a určeného na obecnou propagaci.
(124)
Vzhledem k judikatuře citované ve výše uvedeném 116. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že opatření financovaná z poplatku představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, jakož i ke skutečnosti, že poplatek má diskriminační charakter, což je v rozporu s článkem 110 SFEU, neboť poplatek se rovněž vztahuje na výrobky pocházející z ostatních členských států, aniž by tyto výrobky těžily ze všech výhod z dotčeného poplatku vyplývajících, se tedy Komise domnívá, že výnos z poplatku získaný zatížením výrobků dovážených z jiných členských států za účelem financování propagačních akcí uskutečňovaných sdružením Viniportugal na trzích ostatních členských států a třetích zemí představuje financování podpory, které je neslučitelné s pravidly volného pohybu zboží, a v důsledku toho jsou takto financované státní podpory ve stejné míře neslučitelné se Smlouvou.
(125)
Na základě informací a záruk poskytnutých portugalskými orgány (viz 104. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) může Komise právoplatně dospět k závěru, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států těžili stejnou měrou jako portugalští výrobci z opatření podpory obecné propagace organizované v Portugalsku.
(126)
Portugalské orgány však nepopřely, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států nemohou těžit z opatření podpory propagace a reklamy mimo území Portugalska organizovaných výlučně ve prospěch portugalských vín.
(127)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora, pokud je výnos odvodů, které postihují domácí a dovážené výrobky na základě shodných kritérií, určen k financování činností, z nichž zvláště těží domácí výrobky podléhající odvodům, může z toho vyplývat, že příspěvek vybíraný podle týchž kritérií je nicméně diskriminačním odvodem v rozsahu, v jakém je odvod uvalený na domácí výrobky neutralizován výhodami, k jejichž financování slouží, zatímco odvod zatěžující dovezené výrobky představuje čistou zátěž (29).
(128)
V tomto případě nemůže být tudíž vyloučeno, že nedošlo k diskriminaci dovezených výrobků. Z informací poskytnutých portugalskými orgány naopak vyplývá, že dovezené výrobky byly zatíženy poplatkem stejnou měrou jako domácí výrobky, ale netěžily z výhod financovaných z tohoto poplatku stejnou měrou jako domácí výrobky. Jak bylo uvedeno výše ve 122. bodě odůvodnění, dosahovaly podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené výrobky v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR. Neexistuje oddělené účetnictví umožňující se ujistit, že výnos z poplatku pocházející z dovezených produktů je výlučně určen na obecnou propagaci v Portugalsku. Parafiskální poplatky a výnos z nich tudíž porušují článek 110 SFEU.
(129)
Na základě informací, které jí byly poskytnuty v souvislosti se zahájením formálního vyšetřovacího řízení, Komise není s to dospět k závěru, že podpory propagace portugalského vína a portugalských vinařských produktů na trzích ostatních členských států a třetích zemí nebyly byť jen zčásti financovány z výnosů poplatku na podporu vína pocházejících z dovezených výrobků. Komisi totiž nepřísluší zkoumat, jaké jsou skutečnosti, které jí mohly být předloženy, ale Komise musí jednak prozkoumat všechna nezbytná stanoviska a jednak vycházet z informací, jež má k dispozici v době přijetí rozhodnutí (30). Komise se domnívá a následně uzavírá, že financování těchto opatření podpory je nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem.
(130)
Pokud je tedy financování státní podpory považováno za neslučitelné s použitými pravidly Smlouvy, musí být takto financovaná podpora považována Komisí rovněž za neslučitelnou tak dlouho, jak dlouho trvalo nesprávné financování, neboť regulérnost financování státní podpory je skutečně nezbytnou podmínkou k prohlášení její slučitelnosti (31).
V. ZÁVĚRY
(131)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo dotčené podpory a porušilo tak čl. 108 odst. 3 SFEU.
(132)
Komise dospěla k následujícím závěrům:
-
Portugalsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně financovalo obecné propagační akce v oblasti vína financované pomocí poplatku z domácích výrobků a výrobků dovezených z ostatních členských států.
-
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku.
-
Podpory ve prospěch propagace a obecné reklamy v oblasti vína a vinařských výrobků zajišťovaných sdružením Viniportugal na území Portugalska lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
-
Podpory propagace a reklamy vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí financované pomocí poplatku z výroby vína a vinařských produktů uvalené rovněž na výrobky pocházející z ostatních členských států byly na úrovni uvedených příjemců v souladu s použitými ustanoveními Společenství. Komise však rovněž musela konstatovat existenci porušení článku 110 SFEU na úrovni financování těchto podpor. Z tohoto důvodu nemůže Komise dotčený režim prohlásit za slučitelný, neboť způsobil diskriminaci mezi dovezenými a domácími výrobky.
(133)
Toto rozhodnutí se omezuje pouze na posouzení uplatnění parafiskálního poplatku počínaje jehom vstupem v platnost a konče dnem 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by bylo dotčeno stanovisko, které Komise zaujme vzhledem k uplatnění poplatku na podporu po tomto datu.
(134)
Komise považuje za vhodné přijmout v tomto případě podmíněné rozhodnutí s použitím možnosti nabídnuté čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle něhož může Komise připojit ke kladnému rozhodnutí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, a může stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(135)
K nápravě porušení článku 110, a tedy k odstranění diskriminace se zpětnou působností musí Portugalsko ve lhůtě a za podmínek stanovených Komisí přistoupit k navrácení části poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými s článkem 107 SFEU.
(136)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti daně a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
Pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byla uvalen na dovezené výrobky, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (32);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na její zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku ve výši 367,12 EUR.
Článek 2
Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků na portugalském území protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006.
Článek 3
1. Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou, aniž je dotčeno uplatňování článku 2, státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006 a pokud Portugalsko dodrží podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
2. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti poplatku a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byl uvalen na dovážené produkty, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, která zatěžuje dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky se vypočítají na základě referenční sazby Komise stanovenou metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (33);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na jeho zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, jež zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 4
Portugalsko informuje Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijalo za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Portugalsku.
V Bruselu dne 20. července 2010.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 20. júla 2010
o parafiškálnej dani na podporu predaja vína C 43/04 (ex NN 38/03), ktorú uplatňuje Portugalsko
[oznámené pod číslom K(2010) 4891]
(Iba portugalské znenie je autentické)
(2011/6/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) (1), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom (2),
keďže:
I. POSTUP
(1)
Na základe sťažnosti Európska komisia listom z 20. januára 2003 požiadala portugalské orgány o informácie týkajúce sa parafiškálnej dane nazývanej „na podporu predaja vína“, ktorú vyberá ústav vinohradníctva a vinárstva, a opatrení financovaných z výnosu tejto dane.
(2)
Stále zastúpenie Portugalska pri Európskej únii odpovedalo Komisii listom zo 14. marca 2003. Doplňujúce informácie v odpovedi na otázky útvarov Komisie faxované 14. mája 2003 a 22. decembra 2003 boli zaslané listami zo 4. augusta 2003, 2. septembra 2003, 24. februára 2004 a 15. júla 2004.
(3)
Keďže sa uvedený mechanizmus uplatňoval od roku 1995 bez predchádzajúceho schválenia Komisiou, bol zapísaný do registra neoznámenej pomoci. Opatrenia vykonávané Portugalskom totiž predstavujú novú pomoc, ktorá nebola oznámená Komisii, a preto je neoprávnená v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania článku 93 Zmluvy o ES (3) (teraz článok 108 ZFEÚ).
(4)
Listom zo 6. decembra 2004 [K(2004) 4522] Komisia oznámila Portugalsku svoje rozhodnutie začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ voči tejto pomoci. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenému opatreniu.
(5)
Portugalské orgány predložili svoje pripomienky listami z 11. a 13. januára 2005. Svoju odpoveď doplnili listom z 24. mája 2006. Komisia nedostala žiadne pripomienky od tretích zainteresovaných strán.
II. OPIS POMOCI
(6)
Táto kapitola obsahuje stručný opis kontextu a hlavných významných skutočností opatrení preskúmaných v tomto rozhodnutí. Podrobnosti o týchto skutočnostiach sú uvedené v rozhodnutí o začatí konania, o ktorom je zmienka v odôvodnení 4.
1. Ústav vinohradníctva a vinárstva
(7)
Ústav vinohradníctva a vinárstva je verejná inštitúcia založená v roku 1986 s cieľom zaistiť kontrolu a celkovú koordináciu sektora vinohradníctva a vinárstva v Portugalsku. V súlade s ustanoveniami vládneho nariadenia č. 99/97 z 26. apríla 1997 Základný zákon ústavu vinohradníctva a vinárstva (5) má všeobecné právomoci usmerňovania, skúmania, kontroly, dohľadu a podpory výroby a uvádzania vína a odvodených produktov na trh, a na tieto účely má správnu a finančnú autonómiu.
(8)
Táto inštitúcia rozvíja činnosti vyplývajúce z vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa sektora vinárstva, a predovšetkým je to vnútroštátny orgán, ktorý portugalský štát (6) určil za zodpovedný za kontrolu dodržiavania predpisov Spoločenstva týkajúcich sa sektora vinohradníctva a vinárstva podľa článku 72 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom (7).
(9)
Ústav vinohradníctva a vinárstva v rámci svojich úloh všeobecnej koordinácie sektora vinohradníctva a vinárstva rozvíja dva druhy činností:
-
činnosti zamerané najmä na vína a vinárske produkty vyrobené v Portugalsku, t. j. plní úlohy týkajúce sa vinohradníckeho katastra a vinohradníckeho majetku, ako aj auditu systémov kontroly a certifikácie akostných vín z ohraničenej vinárskej oblasti (V.O.V.P.) a regionálnych vín (v priemere 2,8 % rozpočtu ústavu vinohradníctva a vinárstva) a
-
činnosti bez rozdielu venované vínam a vinárskym produktom pochádzajúcim z Portugalska a vínam a vinárskym produktom pochádzajúcim z iných členských štátov a/alebo z tretích krajín a uvádzaným na trh v Portugalsku, t. j. činnosti riadenia a koordinácie trhu s vínom, kontroly a dohľadu nad sektorom vinárstva v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Spoločenstva (aktivity pohlcujúce takmer celý rozpočet ústavu vinohradníctva a vinárstva).
(10)
Ústav vinohradníctva a vinárstva tiež pôsobí ako poskytovateľ určitých služieb tretím osobám, ako sú: i) organizácia a propagácia vzdelávacích činností pre hospodárske subjekty, profesijné a medziodvetvové organizácie pôsobiace v sektore vinárstva a zamestnancov ústavu vinohradníctva a vinárstva; ii) poskytovanie skladovacej kapacity infraštruktúry ústavu vinohradníctva a vinárstva hospodárskym subjektom v sektore a iii) poskytovanie služieb laboratória ústavu vinohradníctva a vinárstva, ako aj vzdelávanie vlastných zamestnancov a ostatných zamestnancov v sektore vinárstva (z veľkej časti financované z podporných programov Spoločenstva a jednotlivých členských štátov).
2. Opatrenia na podporu predaja vína
(11)
Ústav vinohradníctva a vinárstva zabezpečuje aj organizáciu podpory predaja, poskytujúc podporu združeniam medziodvetvového typu, ktoré zastupujú sektor vinárstva a ktoré plánujú rozvoj propagačných a reklamných činností zameraných na vína a vinárske produkty. Táto podpora sa čiastočne financuje z príjmov z dane na podporu predaja, ktorá sa vyberá z domácich a dovezených výrobkov, a jej percentuálnu sadzbu každoročne stanovujú portugalské orgány, ktoré zároveň určujú kritériá výberu subjektov, ktorým sa podpora poskytne (8).
(12)
Od roku 1997 sa podpora na všeobecnú podporu predaja vína a vinárskych výrobkov prideľovala na základe otvoreného a konkurenčného postupu portugalskému združeniu medziodvetvového typu, ktoré zastupuje portugalský sektor vinohradníctva a vinárstva - Viniportugal. Ako jediný žiadateľ od roku 1997 sa Viniportugal takto stal príjemcom celého výnosu parafiškálnej dane určenej na tieto účely.
(13)
Táto percentuálna daňová sadzba bola určená na financovanie dvoch rôznych typov propagačných kampaní:
-
po prvé všeobecných propagačných kampaní na víno a vinárske produkty v Portugalsku bez ohľadu na ich pôvod,
-
po druhé propagačných kampaní na portugalské víno a vinárske produkty na území iných členských štátov a tretích krajín.
2.1. Všeobecná podpora predaja vína v Portugalsku
(14)
Pokiaľ ide o všeobecné propagačné kampane na víno v Portugalsku, portugalské orgány tvrdia, že Viniportugal plní funkcie podpory a uskutočňovania propagačných aktivít zameraných na víno a vinárske produkty, akými sú propagácia kultúrnych a vedeckých aktivít súvisiacich so sektorom vína. V tejto súvislosti Viniportugal podporuje vinárstvo prostredníctvom organizovania veľtrhov a výstav vinárskych špecialít, publikácií o víne, prezentačných a informačných akcií, ako aj prostredníctvom reklamných kampaní, na základe čoho má podpora predaja vína vo všeobecnosti priamy vplyv na spotrebu vína v Portugalsku.
(15)
Portugalské orgány upozorňujú, že v každom prípade cieľom propagačných a reklamných činnosti, ktoré vyvíja Viniportugal, nie je odradiť spotrebiteľov od kupovania vinárskych produktov iných členských štátov alebo poškodzovať povesť týchto výrobkov. Neprinášajú ani prospech značke konkrétneho podniku alebo jednotlivého výrobcu.
(16)
Hlavným cieľom reklamných kampaní na vnútroštátnej úrovni je prebudiť záujem mladých dospelých spotrebiteľov oboch pohlaví o rozumnú spotrebu vína ako alternatívy piva alebo iných alkoholických nápojov.
(17)
Viniportugal podporuje aj vydávanie kníh, prospektov a praktických sprievodcov vína, aby spopularizoval vinárstvo; uzatvára dohody s vysokými školami s cieľom podporiť vzdelávanie odborníkov v oblasti vína a stravovacích služieb; podporuje portugalské združenie someliérov s cieľom zvýšiť kvalitu vín podávaných vo verejných priestoroch a vo všeobecnosti zabezpečiť informovanosť o vlastnostiach vína; v spolupráci so zdravotníckymi inštitúciami Viniportugal napokon presadzuje striedmu a zodpovednú spotrebu vína tým, že organizuje semináre o boji proti nadmernej konzumácii alkoholu a o bezpečnosti na cestách, a navrhol kódex osvedčených postupov propagácie vína, aby podporil predaj vína dôstojným spôsobom a zabránil propagácii spotreby alkoholu pred obdobím dospievania. Portugalské orgány tiež poskytli reklamné vzorky, ktoré svedčia o dodržiavaní uvedených zásad.
2.2 Podpora predaja portugalského vína na trhoch iných členských štátov a tretích krajín
(18)
Na druhej strane, pokiaľ ide o propagačné kampane na portugalské vína a vinárske produkty na území iných členských štátov a tretích krajín, portugalské orgány uviedli, že aktivity vyvíjané na trhoch iných členských štátov a tretích krajín sa zameriavajú na propagáciu portugalských vín, konkrétne na uverejňovanie reklám v špecializovaných časopisoch, rozširovanie „Newsletters“, účasť na špecializovaných výstavách a na podporu návštev špecializovaných novinárov v Portugalsku. Zaisťujú, aby účelom týchto kampaní nebolo odradiť spotrebiteľov od nakupovania produktov iných členských štátov alebo poškodiť povesť uvedených produktov a aby neprinášali prospech značke konkrétneho podniku alebo jednotlivého výrobcu. V tejto súvislosti portugalské orgány poskytli príklady a vzorky reklamných kampaní v špecializovanej zahraničnej tlači.
3. Opatrenia na podporu vzdelávania
(19)
Ústav vinohradníctva a vinárstva je zodpovedný za podporu a vykonávanie činností odborného vzdelávania a činností na zvyšovanie povedomia hospodárskych subjektov v sektore vinárstva s cieľom zaistiť kvalitu vín a vinárskych produktov. V období rokov 1997 až 2002 tento ústav usporiadal rôzne vzdelávacie akcie pre zamestnancov ústavu vinohradníctva a vinárstva (1 449 zamestnancov), iných štátnych úradníkov a v menšej miere pre subjekty pôsobiace v sektore (135 úradníkov).
(20)
Portugalské orgány zdôrazňujú, že náklady na vzdelávacie akcie usporiadané ústavom vinohradníctva a vinárstva v uvedenom období okrem školenia všeobecného záujmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, ktorého náklady predstavovali 367,12 EUR, boli v plnom rozsahu uhradené z programov na podporu modernizácie poľnohospodárstva a lesníctva (PAMAF) 6 a z programu Agroopatrenie 7, na ktorých financovaní sa v oboch prípadoch podieľal Európsky sociálny fond. Spresňujú, že z tohto dôvodu sa ani ústav vinohradníctva a vinárstva, ani hospodárske subjekty nemuseli podieľať na financovaní týchto vzdelávacích akcií.
4. Daň na podporu predaja vína
(21)
Skúmané opatrenie sa vzťahuje na použitie príjmov z parafiškálnej dane, ktorú vyberá ústav vinohradníctva a vinárstva od hospodárskych subjektov v sektore od roku 1995 (9). Účelom dane je poskytnúť tejto verejnej inštitúcii dostatočné prostriedky na plnenie úloh koordinácie sektora vinohradníctva a vinárstva v Portugalsku, ktoré predstavujú vyše 62 % rozpočtu na činnosť ústavu vinohradníctva a vinárstva.
(22)
Podľa článku 1 ods. 1 vládneho nariadenia č. 119/97 vína a vinárske produkty vyrobené na území Portugalska, ako aj produkty pochádzajúce z iných štátov a uvádzané na trh v Portugalsku podliehajú dani na podporu predaja, ktorá predstavuje protihodnotu služieb, ktoré poskytuje ústav vinohradníctva a vinárstva, pokiaľ ide o všeobecnú podporu a celkovú koordináciu sektora, ktoré v autonómnych regiónoch Azory a Madeira poskytujú príslušné regionálne útvary.
(23)
Daň na podporu predaja sa ukladá nielen na vinárske produkty vyrobené a uvedené na trh v Portugalsku, ale aj na iné produkty vyrobené v Portugalsku a uvedené na trh buď v iných členských štátoch alebo v tretích krajinách (vývoz), ako aj na vinárske produkty pochádzajúce z iných členských štátov alebo z tretích krajín a uvedené na trh v Portugalsku (dovoz).
(24)
Sumu, ktorá sa má zaplatiť, každoročne stanovia príslušné orgány ministerstva poľnohospodárstva. Táto suma sa mení v závislosti od toho, či produkt je, alebo nie je balený a od kapacity obalových nádob (10).
(25)
Výnos dane na podporu predaja je napriek svojmu názvu určený po prvé na financovanie služieb všeobecnej koordinácie sektora vína, ktoré poskytuje ústav vinohradníctva a vinárstva, a po druhé na propagačné činnosti zamerané na víno a vinárske produkty.
(26)
V rámci začatia konania Komisia usúdila, že pri vykonávaní činností všeobecnej koordinácie sektora vinohradníctva a vinárstva vyplývajúcich z právnych predpisov Spoločenstva a z vnútroštátnych právnych predpisov, ako aj pri zabezpečovaní pridelenia pomoci na podporu predaja vína ústav vinohradníctva a vinárstva pôsobí nie ako súkromný prevádzkovateľ, ale ako verejný orgán, a teda v jeho prípade nejde o poskytnutie štátnej pomoci (pozri bod 66 rozhodnutia o začatí konania).
(27)
Pokiaľ ide o činnosti ústavu vinohradníctva a vinárstva ako poskytovateľa určitých služieb tretím stranám podľa trhových podmienok (pozri odôvodnenie 15), ústavu vinohradníctva a vinárstva nebola vzhľadom na jeho postavenie na trhu poskytnutá hospodárska výhoda, a teda vo vzťahu k nemu nedošlo k poskytnutiu štátnej pomoci (pozri bod 70 rozhodnutia o začatí konania).
(28)
Komisia na základe informácií, ktoré má k dispozícii, dospela k záveru, že nebola poskytnutá žiadna hospodárska výhoda, a teda ani štátna pomoc v prospech organizácie Viniportugal. Toto medziodvetvové združenie je len poskytovateľom služieb a bolo vybrané podľa objektívnych kritérií a na základe otvorenej, transparentnej a nediskriminačnej verejnej súťaže na dodávanie uvedených služieb (pozri bod 87 rozhodnutia o začatí konania).
(29)
V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia usúdila, že došlo k poskytnutiu pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ (ďalej len „ZFEÚ“) v prospech hospodárskych subjektov v sektore vinárstva, pokiaľ ide o financovanie propagačných a reklamných kampaní na víno a vinárske produkty (pozri bod 80 rozhodnutia o začatí konania).
(30)
Pokiaľ ide o vzdelávacie aktivity, Komisia tiež usúdila, že došlo k poskytnutiu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri body 79 a 80 rozhodnutia o začatí konania).
(31)
Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pretože mala vážne pochybnosti o zlučiteľnosti týchto dvoch typov pomoci s vnútorným trhom.
(32)
Pokiaľ ide o podporu reklamy na portugalské víno na trhu iných členských štátov alebo tretích krajín, Komisia nemala v čase začatia konania dostatočné informácie na to, aby mohla dospieť k záveru, že hoci sú tieto kampane zamerané na pôvod vín, poskytujú informácie len o objektívnych charakteristikách príslušných produktov a neobsahujú subjektívne tvrdenia o kvalite produktov založenej iba na ich pôvode (pozri bod 119 rozhodnutia o začatí konania).
(33)
Pokiaľ ide o financovanie pomoci na podporu predaja a podporu vzdelávania Komisia v súlade s judikatúrou Súdneho dvora usúdila, že pomoc domácim výrobcom sa môže financovať z parafiškálnych daní, ktoré zaťažujú aj dovoz od výrobcov rovnakého produktu z iných členských štátov len v prípade, že existujú záruky, že môžu rovnakým spôsobom ako domáci výrobcovia využívať všetky tieto výhody. V čase začatia konania nemala Komisia dostatočné informácie na to, aby mohla dospieť k záveru, že v tomto prípade neexistovala diskriminácia medzi dovezenými produktmi a domácimi produktmi. To znamená, že nemohla usúdiť, že produkty pochádzajúce z iných členských štátov, za ktoré sa tiež musela zaplatiť daň, využívali rovnakým spôsobom a v rovnakej miere ako domáce produkty výhody plynúce z tejto dane (pozri bod 135 rozhodnutia o začatí konania).
(34)
Komisia požiadala portugalské orgány, aby jej poskytli akékoľvek užitočné informácie na posúdenie uvedených opatrení, najmä o nediskriminačnej povahe spôsobu financovania skúmanej pomoci (t. j. pomoci na podporu predaja a propagáciu vína a vinárskych produktov tak v Portugalsku, ako aj na území ostatných členských štátov a tretích krajín, ako aj pomoci na podporu vzdelávania), a o objektívnosti reklamných kampaní rozvíjaných na trhoch členských štátov a tretích krajín.
(35)
Toto rozhodnutie sa obmedzuje na preskúmanie uplatňovania parafiškálnej dane odo dňa nadobudnutia jej účinnosti do 31. decembra 2006, keď nadobudli účinnosť nové usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013, a to bez toho, aby bolo dotknuté stanovisko, ktoré Komisia prijme vo vzťahu k uplatňovaniu dane na podporu predaja po tomto dátume.
III. PRIPOMIENKY PORTUGALSKA
(36)
Na základe rozhodnutia o začatí konania v zmysle článku 108 ods. 2 ZFEÚ portugalské orgány zaslali svoje pripomienky listami z 11. a 13. januára 2005. Svoju odpoveď doplnili listom z 24. mája 2006.
1. Pomoc na podporu vzdelávania
(37)
Pokiaľ ide o pomoc na podporu vzdelávania, portugalské orgány spresnili nasledujúce skutočnosti.
(38)
Od roku 1997 do roku 2000 ústav vinohradníctva a vinárstva uskutočnil vzdelávacie aktivity týkajúce sa základných otázok sektora vinárstva a vinohradníctva v Portugalsku, určené najmä zamestnancom ústavu vinohradníctva a vinárstva a iným verejnoprávnym inštitúciám a v menšej miere subjektom v sektore vinárstva.
(39)
Náklady na všetky podporované aktivity, ktoré ústav vinohradníctva a vinárstva ukončil v uvedenom období, boli v plnom rozsahu podporované z programov na podporu modernizácie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva (PAMAF) 6 a z programu Agromedida 7, ktorý sčasti financuje Spoločenstvo - Európsky sociálny fond (ESF) a sčasti samotný štát - a z plánu investícií a výdavkov na rozvoj centrálnej správy (PIVRCS).
(40)
Jedinou aktivitou v uvedenom období, v prípade ktorej sa náklady reálne vykryli z rozpočtu ústavu vinohradníctva a vinárstva, bolo školenie všeobecného záujmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, ktoré sa uskutočnilo v roku 2000 pri celkových nákladoch 367,12 EUR a bolo zamerané na zamestnancov regionálnych poľnohospodárskych oddelení (regionálne odbory ministerstva poľnohospodárstva) a zamestnancov regionálnych výborov pre vinohradníctvo a vinárstvo, čo sú inštitúcie príslušné na zaistenie autentickosti a kvality vín zo špecifických regiónov.
(41)
Nakoniec portugalské orgány považujú za nevyhnutné zdôrazniť, že zanedbateľné náklady na túto aktivitu - iba 367,12 EUR- spôsobili, že nedošlo k ovplyvneniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, alebo jej vplyv bol prinajmenšom iba minimálny.
2. Pomoc na podporu predaja a propagáciu portugalského vína na trhoch ostatných členských štátov a tretích krajín
(42)
Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie o podpore poskytnutej na reklamu na portugalské víno na trhoch ostatných členských štátov a tretích krajín, portugalské orgány poskytli tieto informácie.
(43)
Propagačné a reklamné aktivity Viniportugal v Portugalsku a na území iných členských štátov a tretích krajín sú údajne všeobecnej povahy, netýkajú sa špecifických odvetví, a nezameriavajú sa na podporu určitých podnikov alebo jednotlivých výrobcov.
(44)
Cieľom týchto kampaní nie je poškodiť povesť vinárskych produktov iných členských štátov, odradiť spotrebiteľov od nakupovania vinárskych produktov pochádzajúcich z iných členských štátov a sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva (t. j. právnymi predpismi o označovaní, obchodnej úprave a propagácii potravín). Reklamné aktivity Viniportugal v ostatných členských štátoch Európskej únie a v tretích krajinách preto spĺňajú negatívne kritériá stanovené v odsekoch 18 až 30 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na propagáciu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a určitých výrobkov, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe I (11) (ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci na propagáciu“), ktoré boli účinné v čase uplatnenia uvedenej pomoci.
(45)
Tieto kritériá údajne spĺňajú pozitívne kritériá vysvetlené v odsekoch 31 a nasledujúcich usmernení o štátnej pomoci na propagáciu. Účelom týchto aktivít je totiž oboznámiť spotrebiteľov z ostatných členských štátov s portugalskými vínami, a tým uľahčiť rozvoj činností v portugalskom sektore vinárstva v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(46)
Kampane Viniportugal vedené mimo územia Portugalska majú údajne zvýšiť informovanosť o základných charakteristikách portugalského vína, pričom sa v ich rámci vyzývajú spotrebitelia z iných členských štátov a tretích krajín, aby tieto produkty, s ktorými sa ešte neoboznámili, ochutnali. Kampane vraj neobsahujú žiadne subjektívne vyhlásenie o kvalite produktov založenej iba na ich pôvode, čo je v súlade s usmerneniami o štátnej pomoc na propagáciu.
(47)
V dôsledku toho portugalské orgány vyhlasujú, že reklamné aktivity organizácie Viniportugal v iných členských štátoch Európskej únie, ako aj aktivity vyvíjané v tretích krajinách, by sa mali považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom so zreteľom na článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a usmernenia o štátnej pomoci na propagáciu.
(48)
Na podporu svojich pripomienok poskytli portugalské orgány príklady a vzorky propagačných kampaní v špecializovanej zahraničnej tlači.
3. Financovanie propagačných a reklamných kampaní na portugalské víno v iných členských štátoch a tretích krajinách
(49)
So zreteľom na pochybnosti Komisie o financovaní kampaní propagačných a reklamných kampaní na víno v iných členských štátoch a tretích krajinách portugalské orgány zdôrazňujú, že v rokoch 1997 až 2005 predstavovali príjmy pochádzajúce z výberu dane z produktov pochádzajúcich z iných členských štátov iba 15 % celkových príjmov z uvedenej dane.
Ročné príjmy pochádzajúce z výberu dane na podporu predaja vína (ročný priemer za roky 1998 - 2005) (12)
Pôvod
Suma
(EUR)
%
Domáce vína a vinárske produkty
7 327 957
85 %
Vína a vinárske produkty z iných členských štátov a tretích krajín
1 293 169
15 %
Ročné priemerné príjmy spolu (1998 - 2005)
8 621 126
100 %
(50)
V tejto súvislosti sa portugalské orgány domnievajú, že dovážané produkty sa podieľajú na úhrade iba časti všeobecnej podpory predaja vína a vinárskych produktov uskutočňovanej v Portugalsku, ktorá rovnako prináša prospech domácim produktom a produktom pochádzajúcim z iných členských štátov. Podľa portugalských orgánov sa zvyšné financovanie všeobecných podpôr zabezpečuje z časti dane za domáce produkty, ktoré majú takmer v rovnakom rozsahu prospech z výhod, ktoré z týchto podpôr vyplývajú. Portugalské orgány na druhej strane spresnili, že priemerné náklady na všeobecnú podporu predaja vína a vinárskych produktov sú oveľa vyššie ako časť sumy pridelenej organizácii Viniportugal, ktorá pochádza z dane na podporu ukladanej na produkty z ostatných členských štátov. Podľa portugalských orgánov predstavovala podpora každoročne udelená organizácii Viniportugal v predmetnom období 25 % až 45 % výnosu dane na podporu predaja vína (pozri bod 15). Iba 15 % tejto sumy pochádza z výberu dane z produktov dovezených z iných členských štátov. Pokiaľ ide o zvyšných 85 %, pochádzali z príjmov z dane z domácich produktov (13). Činnosť Viniportugal sa teda údajne financuje predovšetkým z príjmov z dane vyberanej za domáce produkty.
(51)
Portugalské orgány dodávajú, že počas uvedeného obdobia predstavovali výdavky organizácie Viniportugal na činnosti všeobecnej podpory vína v Portugalsku v priemere 32 % celkových výdavkov tohto združenia.
Výdavky Viniportugal (ročný priemer za roky 1998 - 2005) (14)
Akcie
Suma
(EUR)
%
Akcie na podporu predaja a propagáciu v ostatných členských štátoch a v tretích krajinách
1 119 293
68 %
Akcie na všeobecnú podporu predaja v Portugalsku
525 698
32 %
Priemerné ročné výdavky spolu (1998 - 2005)
1 644 991
100 %
(52)
Vzhľadom na to, že podiel produktov z iných členských štátov na financovaní činností organizácie Viniportugal predstavuje sotva 15 % celkového príjmu tohto združenia pochádzajúceho z dane na podporu predaja, portugalské orgány dospeli k záveru, že podiel týchto produktov na financovaní sa preto obmedzil na financovanie iba časti nákladov na akcie všeobecnej podpory, ktoré Viniportugal vyvinul v Portugalsku.
(53)
Tieto akcie, z ktorých podľa portugalských orgánov môžu mať prospech tak domáce produkty, ako aj produkty dovezené z iných členských štátov, sa na jednej strane financovali z dane z produktov pochádzajúcich z iných členských štátov a na druhej strane z dane z domácich produktov.
(54)
Zostávajúca časť dane vyberanej z domácich produktov - na činnosť organizácie Viniportugal - bola určená na financovanie všetkých propagačných a reklamných aktivít zameraných na portugalské víno v iných členských štátoch a v tretích krajinách, pričom bola jediným zdrojom financovania týchto aktivít.
(55)
Na záver portugalské orgány vyhlasujú, že neexistuje diskriminujúce zaobchádzanie medzi domácimi vínami a vinárskymi produktmi a vínami a vinárskymi produktmi pochádzajúcimi z iných členských štátov, pretože: i) oba druhy vín a vinárskych výrobkov sa podieľajú na financovaní aktivít všeobecnej podpory predaja vína a vinárskych produktov v Portugalsku a tieto aktivity prinášajú rovnako prospech domácim produktom a produktom dovezeným z iných členských štátov; ii) kampane na podporu predaja a propagáciu, ktoré rozvíja Viniportugal v ostatných členských štátoch a v tretích krajinách a ktoré prinášajú prospech jedine portugalskému vínu, sa financujú výlučne z časti príjmu z dane vyberanej z domácich vín a vinárskych produktov.
(56)
Podľa portugalských orgánov je uvedený mechanizmus financovania pomoci potrebné považovať za zlučiteľný s článkami 107 a 110 ZFEÚ.
IV. POSÚDENIE
1. Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o ES
(57)
Články 107 až 109 ZFEÚ sa stali uplatniteľnými na výrobu a obchod s produktmi v sektore vinárstva na základe článku 71 nariadenia Rady (ES) č. 1493/99 (15) o spoločnej organizácii trhu s týmito produktmi.
(58)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa okrem výnimiek ustanovených uvedenou zmluvou za nezlučiteľnú so spoločným trhom považuje pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi štátmi.
(59)
Na to, aby opatrenie spadalo do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť kumulatívne splnené tieto podmienky: 1. opatrenie musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov; 2. musí sa týkať selektívneho výberu určitých podnikov alebo výrobných odvetví; 3. musí prinášať ekonomickú výhodu prijímajúcim podnikom; 4. musí ovplyvňovať obchod medzi štátmi a narúšať hospodársku súťaž, alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže.
(60)
V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia vyjadrila pochybnosti v týchto otázkach: po prvé o zlučiteľnosti opatrení na podporu predaja na trhoch ostatných členských štátov a tretích krajín s článkom 107 ZFEÚ; po druhé o zlučiteľnosti opatrení na podporu vzdelávania, ktoré zabezpečuje ústav vinohradníctva a vinárstva, s článkom 107 ZFEÚ a po tretie o zlučiteľnosti financovania opatrení na podporu predaja na trhoch ostatných členských štátov a tretích krajín prostredníctvom parafiškálnej dane s článkom 110 ZFEÚ. Komisia preto obmedzuje svoje skúmanie na tieto otázky.
1.1. Štátne prostriedky
(61)
Pomoc, na ktorú sa vzťahuje toto konanie vo veci zisťovania, bola financovaná z parafiškálnej dane nazývanej „na podporu predaja vína“.
(62)
Pokiaľ ide o to, či výnos parafiškálnych daní možno považovať za štátne prostriedky, treba upozorniť na to, že pri štátnych prostriedkoch by sa nemal robiť žiadny rozdiel medzi prípadom, keď pomoc poskytuje priamo štát, a prípadom, keď pomoc poskytujú verejné alebo súkromné inštitúcie na to určené alebo zriadené štátom (16).
(63)
Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojom rozsudku vynesenom vo veci Pearle (17) (vec C-345/02) rozhodol tak, že povinné príspevky vyberané sprostredkujúcim orgánom za všetky podniky v danom profesijnom odvetví sa nemajú považovať za štátne prostriedky, ak sú splnené tieto štyri kumulatívne podmienky:
a)
dotknuté opatrenie je stanovené profesijnou organizáciou, ktorá zastupuje podniky a pracovníkov v profesijnom odvetví, a neslúži ako nástroj na uskutočňovanie politiky určenej štátom;
b)
takto určené ciele sa plne financujú z príspevkov podnikov v odvetví;
c)
spôsob financovania a percentuálnu sadzbu/výšku príspevkov stanovujú v profesijnej organizácii v odvetví zástupcovia zamestnávateľov a pracovníkov bez akéhokoľvek zásahu štátu;
d)
príspevky sa záväzne používajú na financovanie opatrenia bez možného zásahu zo strany štátu.
(64)
Oznámené opatrenie podľa všetkého nespĺňa všetky tieto skutočnosti. Daň nazývanú „na podporu predaja vína“ ustanovil portugalský orgán vládnym nariadením (pozri odôvodnenie 11) ako nástroj na uskutočňovanie politiky určenej portugalskou vládou, t. j. podpory predaja vína. Portugalský orgán má okrem toho ako zákonodarca možnosť zasahovať do určovania finančných podmienok opatrenia a používania príspevkov. V tomto prípade zásah portugalského štátu v tomto zmysle jednoznačne vyplýva z ustanovení vládnych nariadení č. 137/95 zo 14. júna a č. 119/97 z 15. mája.
(65)
Keďže podmienky uvedené pod písmenami a), c) a d) v rozsudku vo veci Pearle nie sú splnené, príjem z tzv. dane na podporu predaja sa preto považuje za „štátne prostriedky“.
1.2. Existencia selektívnej výhody
(66)
Treba preveriť, či skúmaný mechanizmus „narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov“. Existenciu pomoci treba stanoviť vo vzťahu k potenciálnym príjemcom podpory predaja vína a k jej financovaniu.
(67)
Ak má náhrada poskytovaná zo štátnych prostriedkov predstavovať pomoc v zmysle článku 107, musí prinášať ekonomickú výhodu, ktorú by podnik za normálnych trhových podmienok nezískal, a táto výhoda musí byť selektívna. Kritérium selektívnosti je splnené vtedy, keď je uvedená výhoda určená určitým podnikom alebo odvetviu hospodárskej činnosti. Táto podmienka je v tomto prípade splnená, pretože je zreteľne vymedzený sektor vína a vinárskych produktov.
(68)
V rámci začatia konania vo veci zisťovania Komisia identifikovala ako príjemcov hospodárske subjekty prijímajúce služby poskytované ústavom vinohradníctva a vinárstva a organizáciou Viniportugal. Nezávisle od otázky, či financovanie aktivít ústavu vinohradníctva a vinárstva predstavuje štátnu pomoc v prospech tejto inštitúcie, sa natíska aj otázka, či je možné považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ služby poskytované touto inštitúciou sektoru vinárstva. Niet pochybností o tom, že hospodárske subjekty v uvedenom sektore (výrobcovia, spracovatelia, veľkoobchodníci, maloobchodníci atď.) sú podnikmi vykonávajúcimi hospodársku činnosť.
(69)
Podľa judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc považujú najmä intervencie, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú dotáciou v presnom zmysle slova, majú rovnaký charakter a rovnaké účinky (18).
(70)
Vzhľadom na to je v druhom rade potrebné odpovedať na otázku, či a prípadne do akej miery predstavujú aktivity financované zo „štátnych prostriedkov“, t. j. služby, ktoré sektoru poskytuje ústav vinohradníctva a vinárstva, a kampane na podporu predaja a propagáciu, ktoré organizuje Viniportugal, ekonomickú výhodu pre hospodárske subjekty v sektore.
(71)
Pokiaľ ide o služby poskytované ústavom vinohradníctva a vinárstva, na jednej strane je potrebné vedieť, či a prípadne do akej miery by hospodárske subjekty v sektore vinárstva v Portugalsku museli v prípade neposkytovania služieb zo strany ústavu vinohradníctva a vinárstva znášať náklady na uvedené služby, a či tvoria náklady, ktoré zvyčajne zaťažujú rozpočet podniku. Na tento účel treba rozlišovať medzi troma rôznymi skupinami služieb:
1.2.1. Služby ústavu vinohradníctva a vinárstva ako hlavného koordinátora sektora
(72)
Komisia sa domnieva, že služby a aktivity ústavu vinohradníctva a vinárstva ako hlavného koordinátora sektora vinárstva, a najmä služby a aktivity dohľadu, kontroly, certifikácie, auditu, riadenia trhových mechanizmov sú dôsledkom uplatňovania požiadaviek stanovených právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnymi právnymi predpismi, a ako také nepredstavujú aktivity, ktoré zvyčajne zaťažujú rozpočet podniku, ale aktivity, ktoré patria medzi základné funkcie štátu.
1.2.2. Vzdelávacie služby
(73)
Pokiaľ však ide o financovanie organizovania školení, ktoré využili hospodárske subjekty v sektore, zdá sa jasné, že ide o výhodu v prospech týchto subjektov, pretože vzdelávanie je činnosť, ktorá zvyčajne zaťažuje podnikový rozpočet.
(74)
Podľa informácií poskytnutých portugalskými orgánmi v rámci začatia konania boli všetky školenia zorganizované ústavom vinohradníctva a vinárstva s výnimkou školenia všeobecného záujmu Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000, ktorého náklady predstavovali 367,12 EUR, spolufinancované Európskym sociálnym fondom, a teda neboli financované z príjmov z fiškálnej dane. Z tohto dôvodu nie sú tieto školenia predmetom tohto konania.
(75)
Pokiaľ ide iba o školenie financované z príjmu z dane na podporu predaja vína, t. j. školenie všeobecného záujmu Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000, Komisia konštatuje, že nová informácia mení jeho kvalifikáciu ako štátnej pomoci. Podľa poskytnutých nových informácií bolo toto školenie určené výlučne zamestnancom regionálnych odborov ministerstva poľnohospodárstva a zamestnancom regionálnych vinárskych výborov, ktoré sú verejnými orgánmi príslušnými pre kontrolu a overovanie autentickosti a kvality vín v dotknutých regiónoch. Z týchto informácií vyplýva, že nejde o opatrenie pomoci určené príjemcom služieb poskytovaných ústavom vinohradníctva a vinárstva, ale o opatrenie na podporu vzdelávania vo verejnej správe.
(76)
Na základe uvedených skutočností toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
1.2.3. Služby uskutočňovania propagačných kampaní
(77)
Pokiaľ ide o uskutočňovanie propagačných kampaní na víno a vinárske produkty prostredníctvom organizácie Viniportugal, v skutočnosti existuje hospodárska výhoda v prospech hospodárskych subjektov v sektore, a osobitne v sektore vinárstva v Portugalsku. Organizovanie propagácie týchto produktov je náklad, ktorý zvyčajne zaťažuje rozpočet podniku.
(78)
Komisia preto dospela k záveru, že poskytovanie služieb spočívajúce v uskutočňovaní propagačných kampaní predstavuje pre hospodárske subjekty v sektore vinárstva v Portugalsku selektívnu výhodu zo štátnych prostriedkov.
1.3. Ovplyvňovanie obchodu a narúšanie hospodárskej súťaže
(79)
S cieľom určiť, či uvedená pomoc patrí do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, treba nakoniec stanoviť, či môže ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi a či narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov.
(80)
Súdny dvor konštatoval, že ak výhoda poskytnutá niektorým členským štátom posilňuje postavenie niektorej kategórie podnikov v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi pri obchodovaní v rámci Spoločenstva, tieto podniky treba považovať za ovplyvnené touto výhodou (19).
(81)
Skúmané opatrenia môžu podľa všetkého ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože zvýhodňujú vnútroštátnu produkciu na úkor produkcie ostatných členských štátov. Sektor vinárstva je totiž mimoriadne otvorený konkurencii v rámci Spoločenstva, a teda veľmi citlivý na všetky opatrenia na podporu produkcie v jednom alebo v druhom členskom štáte.
(82)
Skutočnosť, že dochádza k obchodovaniu medzi členskými štátmi v sektore vína a vinárskych produktov, je podľa všetkého potvrdená existenciou spoločnej organizácie trhu v tomto sektore.
(83)
Nasledujúca tabuľka ukazuje ako príklad úroveň obchodu s týmito produktmi medzi členskými štátmi v rokoch 1999 až 2004 (20).
1 000 hl
Rok
Dovoz EÚ
Vývoz EÚ
1999 (EÚ 15)
35 595
40 921
2000 (EÚ 15)
-
-
2001 (EÚ 15)
32 699
35 558,4
2002 (EÚ 15)
31 810,3
35 002,9
2003 (EÚ 15)
33 024,7
35 343
2004 (EÚ 25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Pokiaľ ide o financovanie propagačných a reklamných kampaní na víno a vinárske produkty z časti príjmu z dane nazývanej „na podporu predaja vína“, Komisia preto potvrdzuje svoju pozíciu, pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci v prospech hospodárskych subjektov v sektore vína a vinárskych produktov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
1.4 Závery o charaktere „pomoci“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ
(85)
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že opatreniami v prospech hospodárskych subjektov v sektore vína a vinárskych produktov sa týmto subjektom udeľuje výhoda financovaná zo štátnych prostriedkov, ktorú nemôžu získať ostatné hospodárske subjekty. Táto výhoda narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov, pokiaľ narúša obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k záveru, že na tieto opatrenia sa vzťahuje ustanovenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
2. Zákonný charakter pomoci na podporu predaja a propagáciu
(86)
Portugalské orgány neoznámili Komisii v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ právne nástroje, ktorými sa ustanovuje uvedená parafiškálna daň alebo financovanie akcií v prospech sektora vína.
3. Skúmanie zlučiteľnosti pomoci na podporu predaja a propagáciu
(87)
Zo zásady nezlučiteľnosti uvedenej v článku 107 ods. 1 ZFEÚ však existujú výnimky.
(88)
Predovšetkým v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, ak táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
(89)
Podľa oznámenia Komisie o ustanovení príslušných pravidiel posudzovania neoprávnenej štátnej pomoci by sa každá neoprávnená pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 mala posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá.
(90)
Zlučiteľnosť pomoci udelenej pred 1. januárom 2002 by sa tak mala overiť na základe Rámcovej úpravy štátnej pomoci na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov a určitých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe II k Zmluve o EHS (21), a v prípade pomoci udelenej po uvedenom dátume na základe už spomenutých usmernení o štátnej pomoci na propagáciu bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá uplatňovania v čase, ustanovené v uvedených usmerneniach.
(91)
Rámcová úprava z roku 1987 a tieto usmernenia však v podstate vychádzajú z rovnakých zásad. Stanovujú sa v nich negatívne a pozitívne kritériá, ktoré musia dodržiavať všetky národné schémy pomoci. Nesmú to byť reklamné akcie, ktoré sú v rozpore s článkom 28 zmluvy (teraz článok 34 ZFEÚ) alebo so sekundárnym právom Spoločenstva a nesmú byť zamerané na vymedzené podniky.
3.1 Všeobecné propagačné kampane v Portugalsku
(92)
Z informácií, ktoré poskytli portugalské orgány, možno usúdiť, že ciele týchto opatrení budú zhodné s niekoľkými pozitívnymi kritériami uvedenými v už uvedených nástrojoch, pretože budú buď v súlade s cieľom rozvoja malých a stredných podnikov, určitých oblastí, alebo dokonca s cieľom rozvoja vysokokvalitných výrobkov a zdravej výživy.
(93)
Portugalské orgány okrem toho vysvetlili, že posolstvá odovzdávané v rámci propagačných a reklamných akcií majú všeobecný charakter, spočívajú najmä v uskutočňovaní výstav, účastiach na veľtrhoch, vydávaní katalógov a iných nosičov, nemajú za cieľ odradiť spotrebiteľov od nakupovania výrobkov iných členských štátov alebo poškodzovať povesť uvedených výrobkov a neprinášajú prospech značke konkrétneho podniku alebo jednotlivého výrobcu.
(94)
V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (bod 108) Komisia usúdila, že verejná pomoc vyplatená na financovanie propagačných akcií v tomto prípade do 1. januára 2002 splnila kritériá ustanovené právnymi nástrojmi Spoločenstva uplatniteľnými v tejto oblasti.
(95)
Od 1. januára 2002 sa v bode 8 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na propagáciu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a určitých výrobkov, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe I, ustanovuje, že propagačné akcie, ako sú popularizácia vedeckých poznatkov, organizovanie veľtrhov a výstav, účasti na veľtrhoch a výstavách a podobné akcie na podporu styku s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu, sa nepovažujú za reklamu. Štátna pomoc na takúto propagáciu v širokom zmysle je predmetom bodov 13 a 14 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva.
(96)
V bode 13.2 usmernení o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva sa ustanovuje, že pomoc sa môže poskytnúť na odborné poradenstvo alebo na služby rovnakého typu vrátane technických štúdií, štúdií uskutočniteľnosti a projektových štúdií, ako aj prieskumu trhu v prípade, že uvedené činnosti sú zamerané na rozvoj kvalitných poľnohospodárskych výrobkov. Okrem toho v bode 14 sa umožňuje poskytovať pomoc zameranú na technickú podporu v sektore poľnohospodárstva. Povoľuje sa najmä pomoc na spopularizovanie nových techník.
(97)
Uvedená pomoc môže byť zaradená do jednej alebo druhej kategórie pomoci, keďže sa napokon zameriava na poskytovanie technickej podpory na predmetnú produkciu prostredníctvom podpory na uvádzanie kvalitných poľnohospodárskych výrobkov na trh a na všeobecné spopularizovanie ich charakteristík.
(98)
Pomoc pokrývajúca 100 % nákladov je povolená. S cieľom zabrániť tomu, aby sa veľké sumy poskytovali veľkým spoločnostiam, celková výška pomoci, ktorú možno udeliť v rámci týchto dvoch kategórií pomoci, nesmie presiahnuť 100 000 EUR na jedného príjemcu na obdobie troch rokov alebo, ak ide o pomoc poskytovanú podnikom zaradeným do kategórie MSP, ako ich vymedzuje Komisia, 50 % oprávnených nákladov, pričom sa uplatní najvyššia suma. Na účely výpočtu výšky pomoci sa prijímateľ služieb považuje za príjemcu pomoci.
(99)
Portugalské orgány vysvetlili, že pokiaľ ide o všeobecné akcie všeobecného dosahu, pri ktorých sa reálny prospech v plnom rozsahu delí medzi všetky hospodárske subjekty v odvetví výroby vína, výška pomoci na jedného príjemcu zostane pod maximálnou sumou 100 000 EUR za tri roky.
(100)
V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (bod 114) Komisia usúdila, že verejná pomoc vyplatená na účely financovania propagačných akcií, v danom prípade po 1. januári 2002, podľa všetkého spĺňa kritériá ustanovené v právnych nástrojoch Spoločenstva uplatniteľných v tejto oblasti.
(101)
Na základe informácií, ktoré portugalské orgány poskytovali počas prešetrovania prípadu, a keďže sa v súvislosti so začatím konania nevyskytli pripomienky opačného významu od tretích strán, Komisia potvrdzuje toto stanovisko, ako ho vyjadrila v čase začatia konania (22), k zlučiteľnosti s predpismi Spoločenstva uplatniteľnými na všeobecné propagačné kampane na víno, ktoré Viniportugal rozvíja v Portugalsku.
-
V tomto stanovisku Komisia osobitne berie na vedomie záruky poskytnuté portugalskými orgánmi, pokiaľ ide o ciele opatrenia: rozvoj malých a stredných podnikov, určitých oblastí alebo dokonca rozvoj vysokokvalitných produktov a zdravej výživy (bod 32 usmernení o štátnej pomoci na propagáciu),
-
charakter kampaní: posolstvá odovzdávané v rámci propagačných a reklamných akcií majú všeobecný charakter, spočívajú najmä v uskutočňovaní výstav, účasti na veľtrhoch, vydávaní katalógov a iných nosičov, nemajú za cieľ odradiť spotrebiteľov od nakupovania výrobkov iných členských štátov alebo poškodzovať povesť uvedených výrobkov a neprinášajú prospech značke konkrétneho podniku alebo jednotlivého výrobcu (bod 20 usmernení o štátnej pomoci na propagáciu),
-
maximálnu výšku podpory: opatrenia sú v plnom rozsahu financované z parafiškálnych daní a podiel na financovaní týchto kampaní zo strany firiem dosahuje výšku 50 % ich nákladov. Okrem toho, keďže ide o všeobecné akcie všeobecného dosahu, pri ktorých sa reálny prospech v plnom rozsahu delí medzi všetky hospodárske subjekty v odvetví výroby vína, výška pomoci na jedného príjemcu neprekročí maximálnu sumu 100 000 EUR za tri roky.
3.2. Propagačné a reklamné kampane na portugalské víno na trhoch v iných členských štátoch a tretích krajinách
(102)
Pokiaľ ide o propagačné a reklamné kampane na portugalské víno na trhoch v iných členských štátoch a tretích krajinách rozvíjané inštitútom Viniportugal najmä po 1. januári 2002, Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti týchto kampaní s ustanoveniami usmernení o štátnej pomoci na propagáciu.
(103)
Podľa bodu 4.1 týchto usmernení je prípustné, aby reklamné kampane boli uskutočňované priamo alebo nepriamo členským štátom na trhu v iných členských štátoch s cieľom oboznámiť spotrebiteľov s poľnohospodárskymi výrobkami iných členských štátov alebo regiónov, alebo dokonca s celou kategóriou výrobkov iného členského štátu. V rámci týchto kampaní sa však musia poskytovať objektívne informácie o charakteristikách príslušných výrobkov, ktoré neobsahujú subjektívne tvrdenia o kvalite výrobkov založené iba na ich pôvode.
(104)
V čase začatia konania Komisia však nemala informácie dostatočné na to, aby mohla dospieť k záveru, že hoci sa v týchto kampaniach uvádza pôvod vín, poskytujú sa v nich len informácie o objektívnych charakteristikách príslušných produktov a neobsahujú subjektívne tvrdenia o kvalite produktov založenej iba na ich pôvode. Portugalské orgány boli preto vyzvané, aby dokázali, že prípadný odkaz na pôvod výrobkov skutočne spĺňa tieto podmienky.
(105)
Komisia berie na vedomie záruky portugalských orgánov o i) všeobecnom charaktere propagačných kampaní organizácie Viniportugal (pozri odôvodnenie 37); ii) o skutočnosti, že sa propagačné a reklamné aktivity organizácie Viniportugal v Portugalsku a na území ostatných členských štátov a tretích krajín netýkajú konkrétnych odvetví a nie sú ani zamerané na propagáciu určitých podnikov alebo konkrétnych výrobcov (pozri odôvodnenie 37); iii) že cieľom kampaní nie je poškodiť povesť vinárskych produktov iných členských štátov a odradiť spotrebiteľov od toho, aby vinárske produkty nakupovali v iných členských štátoch, a sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva (t. j. právnymi predpismi o označovaní, obchodnej úprave a reklame na potraviny) (pozri oddôvodnenie 38); iv) že účelom týchto aktivít je oboznámiť spotrebiteľov v iných členských štátoch s portugalskými vínami, a tým podporiť rozvoj činností v portugalskom vinárskom sektore v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ (pozri odôvodnenie 39), a napokon v) že kampane organizácie Viniportugal mimo územia Portugalska, ktoré majú za cieľ oboznámiť verejnosť so základnými charakteristikami portugalského vína, pričom sa v ich rámci vyzývajú spotrebitelia z iných členských štátov a tretích krajín, aby tieto produkty, s ktorými sa ešte neoboznámili, ochutnali, neobsahujú žiadne subjektívne vyhlásenie o kvalite produktov založené iba na ich pôvode (pozri odôvodnenie 40).
(106)
Na základe dodatočných informácií portugalských orgánov a vzhľadom na to, že sa po začatí konania vo veci formálneho zisťovania nevyskytli pripomienky tretích strán opačného významu, Komisia mohla dospieť k záveru, že pochybnosti o objektívnosti propagačných a reklamných kampaní na trhoch v členských štátoch vyslovené pri začatí konania, sú rozptýlené.
(107)
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že pomoc na všeobecnú podporu predaja vína v Portugalsku, ako aj pomoc na podporu predaja a propagáciu portugalského vína na trhoch v iných členských štátoch a v tretích krajinách je zlučiteľná s pozitívnymi a negatívnymi kritériami stanovenými v usmerneniach o štátnej pomoci na propagáciu.
4. Financovanie pomoci
(108)
Pokiaľ ide o štátnu pomoc financovanú z parafiškálnej dane, predmetom preskúmania zo strany Komisie by mali byť opatrenia financované prostredníctvom pomoci a financovanie samotnej pomoci. Prípadná nezlučiteľnosť financovania štátnej pomoci so spoločným trhom by totiž spôsobila aj nezlučiteľnosť samotnej pomoci, a to aj v prípade, že pri poskytnutí pomoci boli splnené uplatniteľné pravidlá hospodárskej súťaže.
(109)
Podľa stálej judikatúry dane nepatria do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci okrem prípadu, keď sú takým spôsobom financované opatrenia pomoci a tvoria tým pádom neoddeliteľnú súčasť tohto opatrenia (23). Na to, aby bolo možné daň alebo časť dane považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí medzi daňou a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia podľa príslušných vnútroštátnych predpisov (24) v tom zmysle, že výnos dane je nevyhnutne určený na financovanie pomoci. Pokiaľ takýto vzťah existuje, výnos dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci (25) a v dôsledku toho posúdenie jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom (26).
(110)
Preto treba preskúmať, či daň na podporu predaja vína spĺňa už uvedené podmienky.
4.1. Daň na podporu predaja vína ako neoddeliteľná súčasť pomoci na podporu predaja
(111)
Po prvé treba preskúmať, či je výnos dane nevyhnutne určený na financovanie pomoci. V tejto súvislosti treba upozorniť na to, že vo vládnom nariadení č. 137/95 a vo vládnom nariadení č. 119/97, ktorým sa ustanovujú výnimky z neho, sa ustanovuje, že „percento výnosu dane na podporu predaja, ktoré musí každoročne stanoviť minister poľnohospodárstva a ktoré nesmie byť nikdy nižšie ako 25 %, bude určené na opatrenia všeobecnej podpory predaja vína a vinárskych produktov“ (článok 11 ods. 2 vládneho nariadenia č. 119/97). V tomto zmysle je časť výnosu dane nevyhnutne - v zmysle príslušných vnútroštátnych predpisov - určená na financovanie opatrení na podporu predaja, ktoré sú predmetom pomoci.
(112)
Okrem toho sa v článku 1 ods. 1 vládneho nariadenia č. 119/97, ktorým sa vymedzuje rámec uplatňovania dane, ustanovuje, že „vína a vinárske produkty […] podliehajú dani na podporu predaja, ktorá predstavuje protihodnotu za služby poskytované ústavom vinohradníctva a vinárstva v súvislosti so všeobecnou podporou predaja a všeobecnou koordináciou sektora.“ Po druhé treba preskúmať, či výnos dane priamo ovplyvňuje výšku pomoci. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na to, že daň na podporu predaja je jediným zdrojom financovania pomoci na podporu predaja a na propagáciu, ktorá je predmetom tohto skúmania, a teda zníženie výnosu dane by malo mať za následok zníženie zdrojov financovania opatrení na podporu predaja.
(113)
Komisia sa v dôsledku uvedeného domnieva, že v tomto prípade je výnos dane nevyhnutne určený na financovanie pomoci a výnos dane priamo ovplyvňuje výšku pomoci. Napokon treba v súlade s judikatúrou Súdneho dvora dospieť k záveru, že medzi daňou a pomocou existuje v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov záväzný vzťah určenia a že daň na podporu predaja vína tvorí neoddeliteľnú súčasť skúmaného opatrenia pomoci. V dôsledku toho musí Komisia preskúmať aj financovanie akcií z dane.
4.2. Uloženie dane na vyvážané produkty
(114)
Ako sa už uviedlo v bode 9, daň sa ukladá tak na portugalské produkty určené na spotrebu v Portugalsku, ako aj na produkty určené na vývoz.
(115)
V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (bod 143) však Komisia tvrdí, že pri uskutočňovaní propagačných a reklamných kampaní mimo územia Portugalska podľa všetkého nedochádza k diskriminácii medzi domácimi produktmi určenými na vnútroštátny trh a produktmi určenými na vývoz.
(116)
Pokiaľ ide o otázku, do akej miery majú produkty určené na vývoz rovnaký prospech z opatrení všeobecnej podpory predaja v Portugalsku, na základe informácií, ktoré portugalské orgány poskytovali počas celého prešetrovania tohto prípadu a vzhľadom na to, že tretie strany nepredložili po začatí konania vo veci formálneho zisťovania pripomienky opačného významu, Komisia mohla dospieť k záveru, že táto posledná kategória produktov má v širokej miere prospech zo všetkých výhod vyplývajúcich z dane a na druhej strane má v širokom rozsahu prospech z propagačných aktivít na území ostatných členských štátov a tretích krajín.
4.3. Uloženie dane na dovážané produkty
(117)
Na základe judikatúry Súdneho dvora (27) sa Komisia normálne domnieva, že financovanie pomoci prostredníctvom povinných poplatkov môže ovplyvňovať pomoc, pretože má ochranný vplyv, ktorý presahuje pomoc vo vlastnom zmysle slova. Uvedená daň je v skutočnosti povinným poplatkom. Podľa uvedenej judikatúry sa Komisia domnieva, že pomoc domácim výrobcom možno financovať z parafiškálnych daní uložených rovnako na dovozy od výrobcov rovnakého produktu z iných členských štátov, len ak existujú záruky, že môžu rovnakým spôsobom ako domáci výrobcovia využívať všetky tieto výhody.
(118)
Pri začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia poznamenala, že keďže sa za produkty pochádzajúce z iných členských štátov musí tiež zaplatiť daň, portugalské orgány musia ešte dokázať, že medzi domácimi produktmi a dovezenými produktmi neexistuje žiadna diskriminácia, a teda produkty pochádzajúce z iných členských štátov, za ktoré sa musí zaplatiť daň, majú rovnakým spôsobom a v rovnakej miere ako domáce produkty prospech zo všetkých výhod plynúcich z tejto dane (28).
(119)
Už sa preukázalo, že propagačné a reklamné kampane na vína a vinárske produkty, ktoré uskutočňuje Viniportugal, sa financujú z časti príjmov z dane na podporu predaja vína.
(120)
Portugalské orgány vo svojich pripomienkach a v dodatočných informáciách uisťujú, že príspevok z príjmu pochádzajúceho z dane vyberanej za dovezené produkty sa obmedzil na financovanie iba časti nákladov na akcie celkovej podpory predaja, ktoré Viniportugal rozvíjal v Portugalsku. Tvrdia, že propagačné a reklamné kampane na portugalské víno a vinárske produkty na trhoch iných členských štátov a tretích krajín sa financujú výlučne z príjmov z dane vyberanej za domáce produkty.
(121)
Informácie portugalských orgánov potvrdzujú, že dovezené produkty majú proporcionálne prospech z kampaní na všeobecnú podporu predaja v Portugalsku. Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 16 a 17, hlavným cieľom reklamných kampaní na vnútroštátnej úrovni je totiž prebudiť záujem mladých dospelých spotrebiteľov oboch pohlaví o rozumnú konzumáciu vína ako alternatívy piva a iných alkoholických nápojov. Portugalské orgány zároveň poskytli reklamné vzorky kampaní a projektov zvyšovania informovanosti financovaných z dane. Keďže propagačné kampane sú všeobecne zamerané na podporu spotreby vína, dovezené produkty majú v rovnakej miere prospech z uvedených opatrení.
(122)
Poskytnuté informácie však nestačia na preukázanie toho, že sa príjmy pochádzajúce z dane vyberanej z dovezených produktov nepodieľali na financovaní propagačných a reklamných kampaní na trhoch iných členských štátov a tretích krajín, z ktorých má naopak prospech výlučne portugalské víno. Predovšetkým podľa číselných údajov, ktoré poskytli portugalské orgány, v období od roku 1998 do roku 2005 bol priemerný príjem pochádzajúci z výberu dane za dovezené produkty 1 293 169 EUR, zatiaľ čo v rovnakom období Viniportugal vyčlenil ročne v priemere 525 698 EUR na akcie všeobecnej podpory predaja v Portugalsku (pozri odôvodnenia 36 a 38).
(123)
Okrem toho, aj keď vnútroštátne právne predpisy ustanovujú povinnosť určiť isté percento výnosu dane, ktoré nesmie byť nikdy nižšie ako 25 %, na akcie celkovej podpory predaja vína a vinárskych produktov, neexistuje oddelené účtovníctvo týchto dvoch častí výnosu dane. Portugalské orgány dokázali predložiť len odhady časti výnosu dane vybranej za dovezené produkty a určenej na všeobecnú podporu predaja.
(124)
So zreteľom na judikatúru uvedenú v odôvodnení 116, keďže opatrenia financované z dane predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ a daň má diskriminačný charakter v rozpore s článkom 110 ZFEÚ, pretože za produkty pochádzajúce z iných členských štátov sa tiež musela platiť daň bez toho, aby mali prospech zo všetkých výhod, ktoré z nej plynú, Komisia sa domnieva, že výnos dane získaný zaťažením produktov dovezených z iných členských štátov s cieľom financovať akcie realizované organizáciou Viniportugal na podporu predaja na trhoch iných členských štátov a tretích krajín predstavuje financovanie nezlučiteľné s pomocou z hľadiska pravidiel voľného pohybu tovaru, a že z tohto dôvodu je takto financovaná štátna pomoc rovnako nezlučiteľná so zmluvou.
(125)
Na základe informácií a záruk zo strany portugalských orgánov (pozri odôvodnenie 104 tohto rozhodnutia) Komisia môže oprávnene dospieť k záveru, že výrobcovia a obchodníci z iných členských štátov mali v rovnakej miere ako portugalskí výrobcovia prospech z opatrení pomoci na všeobecnú podporu rozvíjanú v Portugalsku.
(126)
Naproti tomu portugalské orgány nepopreli, že výrobcovia a obchodníci z iných členských štátov nemôžu mať prospech z opatrení pomoci na podporu predaja a propagáciu v zahraničí, ktoré sa uskutočňujú výlučne v prospech portugalských vín.
(127)
Podľa stálej judikatúry Súdneho dvora totiž v prípade, že je výnos z dane za domáce produkty a dovezené produkty na základe rovnakých kritérií určený na financovanie aktivít, ktoré osobitne prinášajú prospech zdaneným domácim produktom, môže sa stať, že príspevok vyberaný podľa rovnakých kritérií predsa len predstavuje diskriminačnú daň, pretože daňové zaťaženie domácich produktov sa neutralizuje výhodami, na ktorých financovanie slúži, zatiaľ čo daňové zaťaženie dovezených produktov predstavuje čisté zaťaženie (29).
(128)
V danom prípade sa preto nedá vylúčiť, že boli dovážané produkty diskriminované. Naopak, z informácií portugalských orgánov vyplýva, že na dovezené produkty sa uplatnila daň v rovnakej miere ako na domáce produkty, ale nemali prospech z výhod financovaných z tejto dane v rovnakej miere ako domáce produkty. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 122, podľa číselných údajov, ktoré poskytli portugalské orgány, v období od roku 1998 do roku 2005 bol priemerný príjem pochádzajúci z výberu dane za dovezené produkty 1 293 169 EUR, zatiaľ čo v rovnakom období Viniportugal vyčlenil ročne v priemere 525 698 EUR na akcie všeobecnej podpory predaja v Portugalsku. Neexistuje oddelené účtovníctvo, ktoré by zaručilo, že výnos dane za dovezené produkty je určený výlučne na všeobecnú podporu predaja v Portugalsku. Parafiškálne dane a výnos týchto daní sú preto v rozpore s článkom 110 ZFEÚ.
(129)
Komisia nemôže na základe informácií, ktoré jej boli poskytnuté v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania, dospieť k záveru, že pomoc na podporu predaja portugalského vína a vinárskych produktov na trhoch iných členských štátov a tretích krajín nebola financovaná, dokonca ani čiastočne, z príjmov z dane na podporu predaja vína pochádzajúcej z dovezených produktov. Úlohou Komisie nie je oficiálne skúmať, ktoré informácie sa jej mohli predložiť, ale Komisia je na jednej strane povinná preskúmať všetky potrebné stanoviská a na druhej strane vychádzať z informácií, ktoré má k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia (30). Komisia sa preto domnieva a dospela k záveru, že financovanie týchto opatrení treba považovať za nezlučiteľné s vnútorným trhom.
(130)
V dôsledku toho, keďže sa financovanie štátnej pomoci považuje za nezlučiteľné s uplatniteľnými pravidlami zmluvy, Komisia musí považovať za nezlučiteľnú aj takto financovanú pomoc počas trvania neoprávneného financovania, pretože oprávnenosť financovania štátnej pomoci je nevyhnutnou podmienkou vyhlásenia o zlučiteľnosti tejto pomoci (31).
V. ZÁVERY
(131)
Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Portugalsko poskytlo uvedenú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.
(132)
Komisia dospela k týmto záverom:
-
Portugalsko neoprávnene financovalo všeobecné propagačné kampane na víno prostredníctvom dane z domácich produktov a z produktov dovezených z iných členských štátov v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.
-
Iba vzdelávacia akcia financovaná z príjmov z parafiškálnej dane nepredstavuje štátnu pomoc.
-
Pomoc na podporu predaja a všeobecnú propagáciu vína a vinárskych produktov, ktoré Viniportugal rozvíja na území Portugalska, možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
-
Pomoc na podporu predaja a propagáciu vína a vinárskych produktov pochádzajúcich z Portugalska na území iných členských štátov a tretích krajín, ktorá sa financuje z dane z produkcie vína a vinárskych produktov a zaťažuje aj produkty pochádzajúce z iných členských štátov, je v súlade s ustanoveniami Spoločenstva uplatniteľnými na uvedených príjemcov pomoci. Komisia však tiež zistila porušenie článku 110 ZFEÚ, pokiaľ ide o financovanie pomoci. Z tohto dôvodu Komisia nemôže vyhlásiť uvedenú pomoc za zlučiteľnú, pretože sa v jej rámci uplatnila diskriminácia medzi dovezenými výrobkami a domácimi výrobkami.
(133)
Toto rozhodnutie sa obmedzuje na preskúmanie uplatnenia parafiškálnej dane odo dňa nadobudnutia jej účinnosti do 31. decembra 2006, keď nadobudli účinnosť nové usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013, a to bez toho, aby bolo dotknuté stanovisko, ktoré Komisia prijme k uplatňovaniu dane na podporu predaja po tomto dátume.
(134)
Komisia považuje v tomto prípade za vhodné prijať podmienečné rozhodnutie, využijúc tak možnosť poskytovanú článkom 7 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999, podľa ktorého Komisia môže pripojiť ku kladnému rozhodnutiu podmienky, podľa ktorých sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom a môže stanoviť povinnosti, aby sa umožnilo monitorovanie súladu s jej rozhodnutím.
(135)
S cieľom napraviť porušenie článku 110 a takto spätne odstrániť diskrimináciu musí Portugalsko vrátiť časť dane, ktorou sa zaťažili výrobky pochádzajúce z iných členských štátov, a to v lehote a za podmienok stanovených Komisiou. Na základe nápravy tohto porušenia sa uvedená pomoc stane zlučiteľnou s článkom 107 ZFEÚ.
(136)
Komisia stanovuje podmienky, ktoré sa pri uvedenom vrátení súm musia dodržať. Portugalsko musí platiteľom vrátiť časť dane, ktorou sa zaťažili produkty pochádzajúce z iných členských štátov od dátumu, keď sa začala uplatňovať daň, do 31. decembra 2006, pri splnení týchto podmienok v plnom rozsahu:
-
Pokiaľ platitelia zodpovední za úhradu dane môžu dokázať, že daň bola uložená na dovezené produkty, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu dane určenej na financovanie propagačných služieb, z ktorých majú prospech výlučne domáce produkty, a to v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnym právom, ktorá v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako šesť mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia.
-
Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie dovážaných produktov. Na tento účel Portugalsko overí v priebehu referenčného obdobia finančnú rovnocennosť medzi sumami, ktoré sa celkovo vybrali za domáce produkty v rámci uvedenej dane, a výhodami, z ktorých mali tieto produkty ako jediné prospech.
-
Vrátenie súm sa musí uskutočniť v maximálnej lehote do šiestich mesiacov po podaní žiadosti.
-
Vrátené sumy musia byť aktualizované tak, že sa zohľadnia úroky od dátumu, ku ktorému boli vybrané, až do dátumu skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby Komisie stanovenej metódou určenia referenčných a diskontných sadzieb (32).
-
Portugalské orgány prijmú akýkoľvek primeraný dôkaz od platiteľov, preukazujúci časť zaplatenej dane, ktorou sa zaťažili produkty pochádzajúce z ostatných členských štátov.
-
Právo na vrátenie súm nemôže podliehať ďalším podmienkam, najmä nie podmienke, že nedošlo k prevedeniu dane.
-
V prípade, že platiteľ ešte nezaplatil daň, portugalské orgány sa formálne vzdávajú jej úhrady vrátane s ňou spojených prípadných úrokov z omeškania.
-
Ak o to Komisia požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu potvrdzujúcu riadne vykonanie opatrenia vrátenia súm.
-
Ak bola v inom členskom štáte uložená daň na tie isté produkty, na ktoré sa uplatnila daň na podporu predaja vína v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú, že platiteľom vrátia časť dane, ktorá zaťažila produkty pochádzajúce z tohto iného členského štátu.
-
Portugalsko sa zaväzuje, že toto rozhodnutie oznámi všetkým potenciálnym platiteľom dane,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Jedine vzdelávacia akcia financovaná z príjmov z parafiškálnej dane vo výške 367,12 EUR nepredstavuje štátnu pomoc.
Článok 2
Štátna pomoc na všeobecnú propagáciu vína a vinárskych produktov na území Portugalska, ktorú Portugalsko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ prostredníctvom parafiškálnej dane ustanovenej vládnym nariadením č. 137/95 zo 14. júna 1995, predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ ide o obdobie od nadobudnutia jej účinnosti do 31. decembra 2006.
Článok 3
1. Štátna pomoc na podporu predaja a propagáciu vína a vinárskych produktov portugalského pôvodu na území iných členských štátov a tretích krajín, ktorú Portugalsko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ prostredníctvom parafiškálnej dane ustanovenej vládnym nariadením č. 137/95 zo 14. júna 1995, predstavuje bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 2, štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ ide o obdobie od jej nadobudnutia účinnosti do 31. decembra 2006, za predpokladu, že Portugalsko splní podmienky uvedené v odseku 2 tohto článku.
2. Portugalsko musí platiteľom dane vrátiť časť dane, ktorou sa zaťažili produkty pochádzajúce z iných členských štátov od dátumu, keď sa začala uplatňovať daň, do 31. decembra 2006, pričom sa v plnom rozsahu splnia tieto podmienky:
-
Pokiaľ platitelia zodpovední za úhradu dane môžu dokázať, že na dovezené produkty bola uložená daň na podporu predaja, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu dane určenej na financovanie propagačných služieb, z ktorých majú prospech výlučne domáce produkty, a to lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorá v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako šesť mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia.
-
Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie dovážaných produktov. Na tento účel Portugalsko overí v priebehu referenčného obdobia finančnú rovnocennosť medzi sumami, ktoré sa celkovo vybrali za domáce produkty v rámci uvedenej dane, a výhodami, z ktorých mali tieto produkty ako jediné prospech.
-
Vrátenie súm sa musí uskutočniť najneskôr do šiestich mesiacov po podaní žiadosti.
-
Vrátené sumy musia byť aktualizované tak, že sa zohľadnia úroky od dátumu, ku ktorému boli vybrané, až do dátumu skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby Komisie stanovenej metódou určenia referenčných a diskontných sadzieb (33).
-
Portugalské orgány prijmú akýkoľvek primeraný dôkaz od platiteľov preukazujúci časť zaplatenej dane, ktorou sa zaťažili produkty pochádzajúce z iných členských štátov.
-
Právo na vrátenie nemôže podliehať ďalším podmienkam, najmä nie podmienke, že nedošlo k prevedeniu dane.
-
V prípade, že platiteľ ešte nezaplatil daň, portugalské orgány sa formálne vzdávajú jej úhrady vrátane s ňou spojených prípadných úrokov z omeškania.
-
Ak o to Komisia požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu potvrdzujúcu riadne vykonanie opatrenia vrátenia súm.
-
Ak bola daň uložená v inom členskom štáte na tie isté produkty, na ktoré sa uplatnila daň na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú, že platiteľom vrátia časť dane, ktorá zaťažila produkty pochádzajúce z tohto iného členského štátu.
-
Portugalsko sa zaväzuje, že toto rozhodnutie oznámi všetkým potenciálnym platiteľom dane.
Článok 4
Portugalsko bude Komisiu informovať do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia o prijatých opatreniach na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.
V Bruseli 20. júla 2010