PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 580/2010
ze dne 29. června 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 9,9 %.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V srpnu 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost byla vyřízena v prosinci 2008. Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal vyvážející výrobce z Ukrajiny, společnost Eurogold Industries Ltd. (dále jen „žadatel“ nebo „EGI“). Žadatel spolupracoval při šetření, které vedlo ke zjištěním a závěrům stanoveným v původním nařízení (dále jen „původní šetření“). Antidumpingové clo použitelné na žadatele, který je jediným známým vyvážejícím vývozcem daného výrobku z Ukrajiny, je 9,9 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(4)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu ke společnosti EGI. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 9. dubna 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. jedná se o žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěru, desku a rampu na žehličku, pocházející z Ukrajiny, v současné době kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(6)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(7)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(8)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě:
-
ve společnosti Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Ukrajina
-
a ve společnosti ve spojení Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug ve Švýcarsku (dále jen „EGS“).
1.6 Období šetření
(9)
Šetření probíhalo od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Běžná hodnota
(10)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje společnosti EGI obdobného výrobku nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej společnosti EGI obdobného výrobku na domácím trhu je reprezentativní.
(11)
U každého typu výrobku prodávaného společností EGI na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na jejím domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(12)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toho bylo dosaženo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během období šetření.
(13)
V případě těch typů výrobku, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu daného typu výrobku bylo prodáno za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena daného typu výrobku byla rovna nebo vyšší než výrobní náklady na jednotku, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.
(14)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.
(15)
Pokud u některého druhu výrobku prodávaného společností EGI nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost EGI skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
(17)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI tvrdila, že procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady použitá pro určení běžné hodnoty neodpovídá sazbě ve vztahu k domácímu prodeji uskutečněnému v běžném obchodním styku a že v důsledku toho byly některé početně určené běžné hodnoty v tomto ohledu nadhodnocené.
(18)
Tvrzení bylo posouzeno, bylo ale shledáno jako neopodstatněné, neboť použitá procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady byla právě sazba nahlášená pro domácí prodej a zůstává stejná bez ohledu na to, zda je prodej uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli, neboť je vyjádřen jako procento obratu. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.2 Vývozní cena
(19)
Společnost EGI uskutečnila prodej na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím spřízněné společnosti EGS se sídlem ve Švýcarsku.
(20)
V případě prodeje na vývoz do Unie uskutečněného přímo nezávislým odběratelům byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
(21)
V případě, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení EGS, jež plnila dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení, vývozní cena byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným a stanovit spolehlivou vývozní cenu. Pro tento účel se vzhledem k absenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření.
(22)
Společnost EGI podle čl. 11 odst. 10 základního nařízení tvrdila, že je-li vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, zaplacené antidumpingové clo by nemělo být odečteno jako náklady, neboť, jak tvrdila, je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje.
(23)
Z tohoto hlediska byly důkazy pro toto tvrzení spočívající v několika výpočtech prodejní ceny přezkoumány. Avšak předložené výpočty se týkaly jen některých z prodávaných modelů během období šetření a dokládaly, že prodejní cena plně nezohlednila antidumpingové clo ve všech případech. Předložené důkazy tudíž nebyly shledány jako nezvratné k určení, zda antidumpingové clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje. Žádost byla tedy zamítnuta a při stanovení vývozní ceny pro prodej do Unie uskutečněný prostřednictvím společnosti EGS bylo podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení antidumpingové clo odečteno jako náklad.
(24)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI zopakovala své tvrzení. Nebyl však předložen žádný nový důkaz ani argument ve prospěch uvedeného tvrzení. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.3 Srovnání
(25)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy přepravních nákladů, balného, nákladů na úvěr a poplatků.
(26)
Po zveřejnění zjištění vyšla najevo početní chyba týkající se nesprávného přepočtu měn některých úprav balného. Chyba byla opravena a výpočet dumpingového rozpětí byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI dále tvrdila, že k úpravám nahlášeným ve vztahu k domácímu prodeji neuskutečněném v běžném obchodním styku by se pro určení běžné hodnoty nemělo přihlížet a při neexistenci jiného prodeje dotčeného typu výrobku by se měly použít průměrné úpravy pro prodej jiných typů výrobku uskutečněný v běžném obchodním styku, protože jen tak by se zohlednily náklady, které byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty.
(28)
Toto tvrzení bylo posouzeno, avšak nebylo přijato, neboť úpravy se používají pouze pro účely srovnání a za normálních okolností zohledňují skutečné náklady, které jsou specifické pro každou transakci, jsou objektivním prvkem, a nezávisí tudíž na tom, zda byl prodej nakonec uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli.
(29)
Při posuzování uvedeného tvrzení bylo dále zjištěno, že pro určení běžných hodnot byly použity nesprávné úpravy v případě těch typů výrobku, jež nebyly na domácím trhu prodávány. K opravě chyby se použily celkové průměrné úpravy veškerého domácího prodeje a výpočet byl příslušným způsobem upraven. Společnost EGI tvrdila, že úpravy nákladů na úvěr by měly být přiznány těmto typům výrobku, neboť náklady na úvěr byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože dotčené typy výrobku nebyly na domácím trhu nikdy skutečně prodávány, a neexistuje tudíž důkaz, že by platba za ně byla opožděna. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že úprava nákladů na úvěr se nezakládá na skutečných platebních podmínkách a nákladech, nýbrž na nákladech příležitosti, které se zakládají na platebních podmínkách smluvených v době prodeje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(31)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro společnost EGI vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie před proclením činí 7,0 %.
(32)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze zjištění považovat za zjištění trvalé povahy.
(33)
Organizační restrukturalizace prodejních kanálů žadatele a jeho společnosti ve spojení je nyní dobře zavedena pro většinu prodeje a může být považována za trvalou. Okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se tedy pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění prozatímního přezkumu. V průběhu šetření navíc nevyšla najevo žádná skutečnost, která by nasvědčovala tomu, že nové okolnosti nemají trvalou povahu. V důsledku toho se dospívá k závěru, že změna okolností má trvalou povahu.
3. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(34)
V původním šetření se zjistilo, že společnost EGI je jediný ukrajinský vyvážející výrobce žehlicích prken. Postup použitý k určení dumpingového rozpětí pro společnost EGI byl proto použit ke stanovení dumpingového rozpětí pro jakékoli další ukrajinské vyvážející výrobce dotčeného výrobku.
(35)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se proto považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny na 7,0 %.
(36)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, na kterých se zakládá záměr změnit nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, a dostaly možnost se vyjádřit. Jejich připomínky byly náležitým způsobem vzaty v úvahu a jsou řádně zohledněny v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se údaje týkající se všech společností na Ukrajině nahrazují tímto:
„Ukrajina
Všechny společnosti
7,0
-“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. června 2010.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 580/2010
z 29. júna 2010,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením Rady (ES) č. 452/2007 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine. Opatrenia pozostávajú z cla ad valorem vo výške 9,9 %.
1.2. Žiadosť o preskúmanie
(2)
V auguste 2008 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť bola skompletizovaná v decembri 2008. Žiadosť obmedzenú na preskúmanie dumpingu podal vyvážajúci výrobca z Ukrajiny, spoločnosť Eurogold Industries Ltd. (ďalej len „žiadateľ“ alebo „EGI“). Žiadateľ spolupracoval pri prešetrovaní, ktoré viedlo k zisteniam a záverom uvedeným v pôvodnom nariadení (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Antidumpingové clo uplatniteľné na žiadateľa, ktorý je jediným známym vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku na Ukrajine, je 9,9 %.
(3)
Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni už na vyrovnanie dumpingu nie je potrebné.
1.3. Začatie preskúmania
(4)
Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla sa začať čiastočné predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť EGI. Komisia 9. apríla 2009 uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámenie o začatí preskúmania (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) a začala prešetrovanie.
1.4. Príslušný výrobok a podobný výrobok
(5)
Príslušný výrobok, ktorého sa týka predbežné preskúmanie, je rovnaký ako výrobok v pôvodnom prešetrovaní, t. j. žehliace dosky, tiež voľne stojace, s odsávaním pary alebo bez odsávania a (alebo) s vyhrievaním dosky a (alebo) s ofukom dosky vrátane rukávnikov a ich hlavné časti, t. j. stojany, dosky a podstavce pod žehličku, s pôvodom na Ukrajine, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú do kódov KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(6)
Výrobok vyrábaný a predávaný na Ukrajine a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
1.5. Príslušné strany
(7)
Komisia oficiálne informovala o začatí predbežného preskúmania výrobné odvetvie Únie, žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa písomne a byť vypočuté.
(8)
Komisia zaslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v lehote stanovenej na tento účel. Komisia vyhľadala a overila všetky údaje, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, a uskutočnila sa overovacia návšteva v priestoroch žiadateľa:
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina,
-
a jej prepojená spoločnosť Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug vo Švajčiarsku (ďalej len „EGS“).
1.6. Obdobie prešetrovania
(9)
Prešetrovanie prebiehalo od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“).
2. VÝSLEDKY PREŠETROVANIA
2.1. Normálna hodnota
(10)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom spoločnosťou EGI bol reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu spoločnosťou EGI bol reprezentatívny.
(11)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý spoločnosť EGI predávala na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(12)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(13)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový.
(14)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
(15)
Ak na stanovenie normálnej hodnoty nemohli byť použité domáce ceny konkrétneho typu výrobku predávaného spoločnosťou EGI, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(16)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní spoločnosťou EGI.
(17)
Po zverejnení zistení EGI tvrdila, že percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady použité pri tvorbe normálnej hodnoty nezodpovedalo percentu vo vzťahu k domácemu predaju uskutočnenému v bežnom obchode, v dôsledku čoho boli určité normálne hodnoty vytvorené v tejto súvislosti prehnané.
(18)
Tvrdenie sa preskúmalo, zistilo sa však, že bolo neopodstatnené, pretože použité percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady bolo práve percento nahlásené pre domáci predaj a toto percento zostáva rovnaké bez ohľadu na to, či sa predaj uskutočňuje pri bežnom obchodovaní, alebo nie, keďže sa vyjadruje ako percento z obratu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
2.2. Vývozná cena
(19)
Spoločnosť EGI realizovala predaj na vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom svojej prepojenej spoločnosti EGS so sídlom vo Švajčiarsku.
(20)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(21)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojenej spoločnosti EGS, ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie v súvislosti s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli dovážané výrobky prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu. Na tento účel sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a dosiahnutý zisk, aby bolo možné stanoviť spoľahlivú vývoznú cenu. Keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, na tento účel sa použilo rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní.
(22)
Spoločnosť EGI tvrdila, že podľa článku 11 ods. 10 základného nariadenia, ak sa vývozná cena stanoví v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, zaplatené antidumpingové clo by nemalo byť odpočítané ako náklady, keďže, ako spoločnosť tvrdila, je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja.
(23)
V tejto súvislosti boli preskúmané dôkazy podporujúce toto tvrdenie, ktoré pozostávali z niekoľkých výpočtov predajnej ceny. Poskytnuté výpočty sa však týkali iba niektorých modelov predávaných počas OP a vyplynulo z nich, že predajná cena nezohľadňovala antidumpingové clo v plnej miere vo všetkých prípadoch. Z tohto dôvodu sa poskytnuté dôkazy nepokladali za nezvratné, pokiaľ ide o stanovenie, či antidumpingové clo bolo zohľadnené v cenách ďalšieho predaja. Tvrdenie bolo preto zamietnuté a pri stanovení vývoznej ceny predaja do Únie realizovaného prostredníctvom spoločnosti EGS v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, sa antidumpingové clo odpočítalo ako náklady.
(24)
Po zverejnení zistení spoločnosť EGI zopakovala svoje tvrdenie. Neboli však predložené žiadne nové dôkazy ani argumenty na podporu tohto tvrdenia. Tvrdenie sa preto zamietlo.
2.3. Porovnanie
(25)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe ceny zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa v oprávnených a odôvodnených prípadoch vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v nákladoch na dopravu, na balenie, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(26)
Po zverejnení zistení vyšla najavo chyba vo výpočte týkajúca sa nesprávneho prevodu meny pri určitých úpravách pre náklady na balenie. Táto chyba bola opravená a zodpovedajúcim spôsobom sa opravil aj výpočet dumpingového rozpätia.
(27)
Okrem toho spoločnosť EGI po zverejnení zistení tvrdila, že pri vytváraní normálnej hodnoty by sa úpravy nahlásené vo vzťahu k domácemu predaju neuskutočnenému v bežnom obchode nemali zohľadňovať, a ak neexistuje iný predaj príslušného typu výrobku, mali by sa použiť priemerné rozdiely pre predaj iných typov výrobku uskutočnený v bežnom obchode, pretože iba tieto neskôr uvedené úpravy by zohľadňovali náklady, ktoré boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých na vytvorenie normálnej hodnoty.
(28)
Toto tvrdenie sa skúmalo, ale nebolo akceptované, lebo keďže úpravy slúžia len na účely porovnania a za normálnych okolností zohľadňujú reálne náklady, ktoré sú špecifické pre každú transakciu, sú objektívnym prvkom, a preto nezávisia od toho, či sa nakoniec predaj uskutoční v bežnom obchode, alebo nie.
(29)
Okrem toho sa pri skúmaní tohto tvrdenia zistilo, že pri tvorbe normálnej hodnoty sa v prípade tých typov výrobku, pre ktoré neexistoval domáci predaj, vykonali nesprávne úpravy. Pri oprave chyby sa použili celkové priemerné rozdiely pre všetok domáci predaj a výpočet sa zodpovedajúcim spôsobom upravil. Spoločnosť EGI tvrdila, že úpravy úverových nákladov by sa mali týkať tychto typov výrobku, pretože úverové náklady boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých pri vytváraní normálnej hodnoty. Toto tvrdenie bolo odmietnuté, pretože predmetné typy výrobku neboli v skutočnosti nikdy predávané na domácom trhu, a preto neexistoval dôkaz, že by platba za ne bola oneskorená. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že úprava úverových nákladov nie je založená na skutočných podmienkach platby a nákladoch, ale na nákladoch obetovanej príležitosti, ktoré sú založené na podmienkach platby dohodnutej v čase predaja.
2.4. Dumpingové rozpätie
(30)
Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu.
(31)
Dumpingové rozpätie pre spoločnosť EGI, vyjadrené ako percento čistej franko ceny na hranici Únie pred zaplatením cla, je 7 %.
(32)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa preskúmalo aj to, či možno usudzovať, že zistenia majú trvalý charakter.
(33)
Štrukturálna reorganizácia predajných kanálov žiadateľa a jeho prepojenej spoločnosti je už dobre etablovaná pre väčšinu jeho predaja a možno ju pokladať za dlhodobú. Takže nie je pravdepodobné, že by sa okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto predbežného preskúmania, v blízkej budúcnosti zmenili takým spôsobom, aby to ovplyvnilo zistenia predbežného preskúmania. Okrem toho pri prešetrovaní nevyšlo najavo nič, čo by naznačovalo, že nové okolnosti nemajú trvalý charakter.
3. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(34)
V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť EGI je jediný ukrajinský vyvážajúci výrobca žehliacich dosiek. Metodika použitá na stanovenie dumpingového rozpätia pre spoločnosť EGI sa preto použila na stanovenie dumpingového rozpätia pre akýchkoľvek ďalších ukrajinských vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku.
(35)
Následne a vzhľadom na výsledky revízneho prešetrovania sa pokladá za vhodné zmeniť a doplniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku s pôvodom na Ukrajine na 7 %.
(36)
Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa navrhne zmena a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku s pôvodom okrem iného na Ukrajine, a bola im poskytnutá možnosť predložiť pripomienky. Ich pripomienky boli v opodstatnených prípadoch vzaté do úvahy a sú v tomto nariadení náležite zohľadnené,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zápis v tabuľke v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 452/2007 týkajúci sa všetkých spoločností na Ukrajine sa nahrádza týmto:
„Ukrajina
všetky spoločnosti
7,0
-“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 29. júna 2010