NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 57/2011
z 18. januára 2011,
ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)
Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia o stanovení a pridelení rybolovných možností.
(2)
Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (1) sa vyžaduje, aby sa stanovili opatrenia spravujúce prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom sa zohľadnia dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).
(3)
Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností podľa oblastí rybolovu alebo skupiny oblastí rybolovu, v prípade potreby aj vrátane určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členskými štátmi tak, aby sa zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pre každú populáciu alebo oblasť rybolovu a mali by sa riadne zohľadniť ciele spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Ak sa celkový prípustný úlovok (TAC) prideľuje len jednému členskému štátu, je vhodné oprávniť príslušný členský štát v súlade s článkom 2 ods. 1 zmluvy právomocou na stanovenie úrovne takého TAC. Mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa zaistí, že pri stanovovaní úrovne uvedeného TAC príslušný členský štát koná v plnom súlade so zásadami a s pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a že zabezpečuje, že sa príslušná populácia využíva na takej úrovni, ktorou sa s čo najväčšou pravdepodobnosťou od roku 2015 zaistí maximálny udržateľný výnos, a to aj prijatím potrebných opatrení na zhromažďovanie príslušných údajov, posudzovanie príslušnej populácie a určovanie úrovne maximálneho udržateľného výnosu tejto populácie.
(5)
TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie medzi jednotlivými sektormi rybolovu a zohľadniť názory, ktoré zúčastnené strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach s Poradným výborom pre rybolov a akvakultúru a príslušnými regionálnymi poradnými radami.
(6)
Čo sa týka populácií, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, TAC by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v uvedených plánoch. TAC pre populácie merlúzy európskej, homára štíhleho, soley v Biskajskom zálive, západnej časti Lamanšského prielivu a Severnom mori, populácie platesy v Severnom mori, sleďa západne od Škótska a tresky škvrnitej v Kattegate, Severnom mori, Skagerraku, východnej časti Lamanšského prielivu, západne od Škótska a v Írskom mori by sa preto mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 811/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zavádzajú opatrenia na obnovu zásob severnej šťuky morskej (2), nariadení Rady (ES) č. 2166/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa stanovujú opatrenia na obnovu zásob merlúzy južnej a homára nórskeho v Kantábrijskom mori a na západe Pyrenejského polostrova (3), nariadení Rady (ES) č. 388/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania zásob soley v Biskajskom zálive (4), nariadení Rady (ES) č. 509/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania populácie soley v západnej časti Lamanšského prielivu (5), nariadení Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori (6), nariadení Rady (ES) č. 1300/2008 z 18.decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populáciu sleďa na západe Škótska a na ňu zameraný rybolov (7), nariadení Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov (8), a nariadení Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori (9).
(7)
V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (10), mali by sa určiť populácie, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia uvedené v danom nariadení.
(8)
U niektorých druhov, ako sú napríklad niektoré druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla vážne ohroziť ich ochranu. Rybolovné možnosti týchto druhov by sa mali preto v plnej miere obmedziť všeobecným zákazom lovu týchto druhov.
(9)
Homár štíhly sa loví v zmiešanom love pri dne spolu s mnohými inými druhmi. V zóne západne od Írska známej ako Porcupine Bank je z dôvodu súrnej ochrany nevyhnutné čo najviac zredukovať lov homára štíhleho. Je preto potrebné obmedziť rybolovné možnosti v tejto oblasti len na lov pelagických druhov, s ktorými sa homár štíhly neuloví.
(10)
Vzhľadom na nedávny vývoj v love rýb čelade Caproidae v podoblastiach ICES VI, VII a VIII a v záujme zabezpečenia udržateľného hospodárenia s touto populáciou je vhodné stanoviť obmedzenia výlovu tejto populácie.
(11)
Na rok 2011 treba stanoviť stropy rybolovného úsilia v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 2166/2005, článkom 5 nariadenia (ES) č. 509/2007, článkom 9 nariadenia (ES) č. 676/2007, článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008 a článkami 5 a 9 nariadenia (ES) č. 302/2009 a zároveň zohľadniť nariadenie Rady (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel (11).
(12)
Podľa nariadenia (ES) č. 754/2009 sa z režimu rybolovného úsilia ustanoveného v článku 11 nariadenia (ES) č. 1342/2008 vyňala skupina francúzskych plavidiel. Z informácií, ktoré poskytlo Francúzsko v roku 2010, vyplýva, že vyňatie tejto skupiny plavidiel z režimu rybolovného úsilia už nepredstavuje zníženie administratívneho zaťaženia, čo znamená, že už nie je splnená jedna z podmienok vylúčenia. Preto by sa mala táto skupina francúzskych plavidiel opätovne začleniť do vyššie uvedeného režimu rybolovného úsilia. Keďže obdobie riadenia rybolovu ustanovené v prílohe IIA k nariadeniu (EÚ) č. 53/2010 (12) uplynie 31. januára 2011, toto opätovné začlenenie by sa malo uplatňovať od 1. februára 2011.
(13)
Na základe odporúčania ICES je potrebné zachovať a zrevidovať systém hospodárenia s populáciami piesočníc vo vodách EÚ častí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania ICES a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o budúcej multilaterálnej spolupráci pri rybolove vseverovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je nutné obmedziť rybolovné úsilie zamerané na určité hlbokomorské druhy.
(15)
V súlade s postupom ustanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch v oblasti rybolovu s Nórskom (13), Faerskými ostrovmi (14) a Grónskom (15) Únia konzultovala rybolovné práva s týmito partnermi. Konzultácie s Faerskými ostrovmi sa ešte neukončili a očakáva sa, že sa dojednania s týmto partnerom na rok 2011 uzavrú začiatkom roku 2011. S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností Únie a zároveň vziať do úvahy potrebnú pružnosť na uzatvorenie týchto dojednaní začiatkom roku 2011 je vhodné, aby Únia stanovila predbežné rybolovné možnosti pre populácie, na ktoré sa vzťahuje dohoda s Faerskými ostrovmi.
(16)
Únia je zmluvnou stranou viacerých organizácií rybného hospodárstva a na činnosti ďalších organizácií sa zúčastňuje ako nezmluvná spolupracujúca strana. Okrem toho na základe aktu o pristúpení z roku 2003 spravuje Únia od dátumu pristúpenia Poľska k Európskej únii aj dohody o rybolove, ktoré uzavrela Poľská republika pred pristúpením, ako napríklad Dohovor o ochrane a riadení zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora. Tieto organizácie rybného hospodárstva odporúčali zaviesť na rok 2011 niekoľko opatrení vrátane rybolovných možností pre plavidlá EÚ. Tieto rybolovné možnosti by sa mali implementovať do práva Únie.
(17)
Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 neprijala opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. Väčšina zmluvných strán vrátane Únie však usudzujú, že rybolovné možnosti týkajúce sa týchto troch populácií by mali byť regulované, aby sa zaistilo ich udržateľné spravovanie. Je preto vhodné, aby na tento účel Únia prijala opatrenia.
(18)
Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) prijala na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 tabuľky, v ktorých sa uvádza neúplné a nadmerné využívanie rybolovných možností zmluvnými stranami dohovoru ICCAT. V tejto súvislosti prijala ICCAT rozhodnutie, v ktorom uviedla, že počas roka 2009 Únia nevyužila v celom rozsahu svoju kvótu na lov severného a južného mečiara veľkého, tuniaka okatého a severného tuniaka dlhoplutvého. V záujme rešpektovania úpravy kvót Únie, ktoré stanovila ICCAT, je potrebné, aby sa rozdelenie rybolovných možností vyplývajúcich z tohto neúplného využitia vykonalo na základe príslušného podielu jednotlivých členských štátov na neúplnom využití bez úpravy distribučného kľúča ustanoveného týmto nariadením na účely každoročného prideľovania TAC. Na tomto zasadnutí sa zmenil a doplnil plán obnovy populácií tuniaka modroplutvého. ICCAT ďalej prijala odporúčanie v súvislosti s ochranou žralokov druhu Alopias superciliosus, mlatkohlavovitých a druhu Carcharhinus longimanus. V záujme prispenia k ochrane populácií rýb by sa tieto opatrenia mali implementovať do práva Únie.
(19)
Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 zrevidovala celkovú kapacitu flotíl vykonávajúcich cielený rybolov tropických tuniakov v období od roku 2006 do roku 2008 ako aj mečiara veľkého a tuniaka dlhoplutvého v období od roku 2007 do roku 2008. IOTC takisto schválila plnenie plánov na rozvoj flotily. IOTC okrem toho schválila rezolúciu o ochrane žralokov čeľade alopiasovité (Alopiidae) ulovených spolu s inými druhmi v oblasti jej právomoci.
(20)
Na treťom medzinárodnom zasadnutí zameranom na vytvorenie regionálnej organizácie na riadenie rybného hospodárstva na šírom mori južnej časti Tichého oceánu (SPRFMO), ktoré sa uskutočnilo v máji 2007, prijali účastníci dočasné opatrenia vrátane rybolovných možností s cieľom regulovať pelagický rybolov, ako aj rybolov pri dne v tejto oblasti do vytvorenia tejto regionálnej organizácie. Tieto dočasné opatrenia boli zrevidované na 8. medzinárodných konzultáciách o vytvorení SPRFMO v novembri 2009 a ich revízia sa očakáva na nadchádzajúcej 2. prípravnej konferencii o komisii SPRFMO v januári 2011. Podľa dohody účastníkov sú tieto dočasné opatrenia dobrovoľné a nie sú právne záväzné podľa medzinárodného práva. Napriek tomu sa na základe súvisiacich ustanovení Dohody OSN o populáciách rýb odporúča, aby sa tieto opatrenia implementovali do práva Únie.
(21)
Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 prijala obmedzenia úlovkov pre štyri populácie rýb v oblasti dohovoru SEAFO. Tieto obmedzenia úlovkov je potrebné implementovať do práva Únie.
(22)
V súlade s článkom 291 zmluvy by sa opatrenia potrebné na stanovenie obmedzení úlovkov pre určité populácie krátko žijúcich rýb mali prijať z dôvodu naliehavosti v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (16).
(23)
Niektoré medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti pre Úniu, sú príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybolovu prijímané koncom roka a uplatňujú sa predtým, ako nadobudne účinnosť toto nariadenie. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa také opatrenia implementujú do práva Únie, uplatňovali retroaktívne. Najmä preto, že niektoré rybolovné možnosti v oblasti dohovoru CCAMLR sú stanovené na obdobie od 1. decembra 2010, by sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia mali uplatňovať od daného dátumu. Týmto retroaktívnym uplatňovaním by nebola dotknutá zásada oprávneného očakávania, pretože členovia CCAMLR majú zakázané loviť v oblasti dohovoru bez oprávnenia.
(24)
Využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (17), a najmä jeho článkom 33 a 34 o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto nutné uviesť, aké kódy majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje týkajúce sa vykládok populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
(25)
V záujme zabránenia prerušeniu rybolovných činností a zabezpečenia živobytia rybárov Únie by sa malo toto nariadenie uplatňovať od 1. januára 2011 s výnimkou ustanovení o obmedzení úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať od 1. februára 2011, a osobitných ustanovení o konkrétnych regiónoch, ktoré by sa mali uplatňovať od osobitného dátumu, ako sa uvádza v odôvodnení 23. Z dôvodov naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po uverejnení.
(26)
Rybolovné možnosti by sa mali využívať v plnom súlade s uplatniteľným právom Únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet
1. Týmto nariadením sa stanovujú tieto rybolovné možnosti:
a)
obmedzenia úlovkov týkajúce sa určitých populácií rýb a skupín populácií rýb na rok 2011;
b)
určité obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2011 do 31. januára 2012;
c)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru týkajúcej sa Dohovoru o ochrane živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR) na obdobia uvedené v článkoch 20, 21 a 22 a v prílohách IE a V; a
d)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru Medziamerického dohovoru pre tropické tuniaky (IATTC) na obdobia uvedené v článku 28.
2. Týmto nariadením sa tiež stanovujú predbežné rybolovné možnosti pre určité populácie rýb alebo skupiny populácií rýb, na ktoré sa vzťahujú bilaterálne konzultácie o rybolove s Faerskými ostrovmi. Konečné rybolovné možnosti stanoví Rada na základe návrhu Komisie.
3. Určité rybolovné možnosti uvedené v prílohe I zostávajú nepridelené a členské štáty ich nemôžu využiť, kým sa nestanovia konečné rybolovné možnosti v súlade s odsekom 2. Tieto rybolovné možnosti zahŕňajú aj dodatočné rybolovné možnosti pre makrely vyplývajúce z nevyužitej kvóty na rok 2010.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Ak nie je ustanovené inak, toto nariadenie sa uplatňuje na:
a)
plavidlá EÚ; a
b)
plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„plavidlo EÚ“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;
b)
„plavidlá tretích krajín“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou tretej krajiny a sú registrované v tretích krajinách;
c)
„vody EÚ“ znamená vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani jurisdikciu členských štátov s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;
d)
„celkový povolený výlov“ (TAC) znamená množstvo, ktoré je z každej populácie rýb možné uloviť a vyložiť každý rok;
e)
„kvóta“ znamená podiel TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine;
f)
„medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani jurisdikciu žiadneho štátu;
g)
„veľkosť ôk“ znamená veľkosť ôk určenú v súlade s nariadením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„register rybárskej flotily EÚ“ znamená register založený Komisiou v súlade s článkom 15 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002;
i)
„rybársky denník“ znamená denník uvedený v článku 14 nariadenia (ES) č. 1224/2009;
Článok 4
Rybolovné zóny
Na účely tohto nariadenia platia tieto vymedzenia zón:
a)
zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
„Skagerrak“ je oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia;
c)
„Kattegat“ je oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen;
d)
„zóna VII (Porcupine Bank - časť 16)“ je oblasť ohraničená loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.
e)
„Kádizský záliv“ je oblasť časti ICES IXa východne od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
zóny CECAF (stredovýchodný Atlantik alebo hlavná rybolovná zóna 34 FAO) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
zóny NAFO (Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblasť dohovoru SEAFO (Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku) je vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne Európskym spoločenstvom (22);
i)
oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov) je vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov (23);
j)
oblasť dohovoru CCAMLR (Dohovor o ochrane živých antarktických morských zdrojov) je vymedzená v Rady (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblasť dohovoru IATTC (Medziamerická komisia pre tropické tuniaky) je vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou v roku 1949 (25);
l)
oblasť IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu) je vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (26);
m)
„oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálna organizácia pre riadenie rybného hospodárstva v južnej časti Tichého oceánu)“ je oblasť otvoreného mora južne od 10° s. š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA, vymedzenej v Dohode o rybolove v južnom Indickom oceáne (27), a západne od rybolovných oblastí v jurisdikcii juhoamerických štátov;
n)
oblasť dohovoru WCPFC (Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne) je vymedzená v Dohovore o zachovaní a riadení zdrojov veľmi sťahovavých druhov rýb v západnom a strednom Tichom oceáne (28);
o)
„šíre more v Beringovom mori“ znamená oblasť šíreho mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od pobrežných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora.
HLAVA II
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PRE PLAVIDLÁ EÚ
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 5
TAC a rozdelenie
1. TAC pre plavidlá EÚ vo vodách EÚ a určitých vodách nepatriacich EÚ, ako aj rozdelenie týchto TAC medzi členské štáty a v prípade potreby podmienky, ktoré sú s nimi funkčne prepojené, sú stanovené v prílohe I.
2. Plavidlám EÚ sa povoľuje loviť v rámci TAC stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré sú v jurisdikcii Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sa ustanovujú v článku 15 a v prílohe III k tomuto nariadeniu a v nariadení (ES) č. 1006/2008 (29) a jeho vykonávacích ustanoveniach.
3. Komisia stanoví TAC korušky polárnej v grónskych vodách podoblastí ICES V a XIV pre Úniu na základe TAC a množstiev pridelených Únii Grónskom v súlade s Dohodou o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na strane druhej a protokolu k nej pripojenému.
4. So zreteľom na vedecké informácie zhromaždené v prvom polroku 2011 môže Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 zrevidovať TAC stanovené v prílohe I pre tieto druhy:
a)
piesočnice vo vodách EÚ častí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v súlade s prílohou IID k tomuto nariadeniu;
b)
populácia tresky koruškovitej vo vodách EÚ častí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV a populácia šproty severnej vo vodách EÚ časti ICES IIa a podoblasti ICES IV;
Článok 6
Osobitné ustanovenia o určitých TAC
1. Určité TAC v prílohe IA, označené poznámkou pod čiarou s odkazom na tento článok, stanovujú dotknuté členské štáty na základe údajov, ktoré zozbierajú a posúdia, na úrovni, ktorá:
a)
je v súlade so zásadami a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, najmä zásadou udržateľného využívania populácií; a
b)
s čo najvyššou pravdepodobnosťou prinesie využívanie populácie, ktoré bude od roku 2015 v súlade s maximálnym udržateľným výnosom.
2. Dotknutý členský štát informuje do 28. februára 2011 Komisiu o úrovni prijatej v súlade s odsekom 1 a o opatreniach, ktoré má v úmysle prijať na splnenie príslušného ustanovenia. Na základe týchto informácií a v prípade splnenia podmienok ustanovených v článku 7 môže Komisia rozhodnúť o núdzových opatreniach.
Článok 7
Pridelenie dodatočných kvót plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu
1. Pri niektorých populáciách uvedených v prílohe IA a označených poznámkou pod čiarou s odkazom na tento článok môžu členské štáty za podmienok stanovených v odseku 2 tohto článku prideliť plavidlám, ktoré sa zúčastňujú testovania plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty v rámci celkového obmedzenia stanoveného v prílohe IA vo forme percentuálneho podielu kvótu pridelenej danému členskému štátu.
2. Členské štáty môžu prideliť dodatočné kvóty plavidlám iba za týchto podmienok
a)
plavidlo používa televízne kamery v uzavretom okruhu (CCTV) prepojené na systém senzorov, ktoré zaznamenávajú všetky rybolovné a spracovateľské činnosti na palube;
b)
množstvo dodatočných kvót pridelených jednému plavidlu, ktoré sa zúčastňuje na plne zdokumentovanom rybolove, nepresiahne 75 % množstva rýb odhodených daným typom plavidla a v žiadnom prípade sa ním kvóta pridelená danému plavidlu nezvýši o viac ako 30 %;
c)
všetky úlovky príslušnej populácie uskutočnené daným plavidlom sa započítajú do jeho kvóty.
3. Ak členský štát zistí, že plavidlo zúčastňujúce sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nespĺňa podmienky stanovené v odseku 2 tohto článku, bezodkladne mu odoberie pridelené dodatočné kvóty a vylúči ho z účasti na tomto testovaní na zvyšnú časť roka 2011.
4. Členský štát, ktorý má v úmysle uplatňovať odseky 1, 2 a 3, pred pridelením akýchkoľvek dodatočných kvót predloží Komisii tieto informácie:
-
zoznam plavidiel, ktoré sa zúčastňujú testovania, a špecifikáciu diaľkového elektronického monitorovacieho zariadenia nainštalovaného na palube,
-
kapacitu, typ a špecifikáciu výstroja, ktorý tieto plavidlá používajú,
-
odhadovanú mieru odhadzovania rýb z týchto typov plavidiel a
-
množstvo úlovkov z populácie, na ktorú sa vzťahuje príslušný TAC, ktoré uskutočnili tieto plavidlá v roku 2010.
Článok 8
Zakázané druhy
1. Rybárskym plavidlám EÚ sa zakazuje loviť, držať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy:
a)
obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách EÚ a vodách nepatriacich EÚ;
b)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo všetkých vodách EÚ;
c)
druh Dipturus batis vo vodách EÚ časti ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
druh Raja undulata a druh Rostroraja alba vo vodách EÚ podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
lamna sleďová (Lamna nasus) v medzinárodných vodách a
f)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere nezranené ihneď vypustia.
Článok 9
Osobitné ustanovenia o rozdelení
1. Rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty podľa tohto nariadenia platí bez toho, aby boli dotknuté:
a)
výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;
b)
prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;
d)
množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96;
e)
zníženia vykonané podľa článkov 37, 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.
2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa vzťahuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC.
Článok 10
Obmedzenia rybolovného úsilia
Od 1. februára 2011 do 31. januára 2012 sa obmedzenia rybolovného úsilia ustanovené:
a)
v prílohe IIA uplatňujú na hospodárenie s určitými populáciami v Kattegate, Skagerraku, v tej časti časti ICES IIIa, ktorá nepatrí do oblastí Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV a v častiach ICES VIa, VIIa a VIId a vodách EÚ častí ICES IIa a Vb;
b)
v prílohe IIB uplatňujú na obnovu merlúzy európskej a homára štíhleho v častiach ICES VIIIc a IXa s výnimkou Kádizského zálivu;
c)
v prílohe IIC uplatňujú na hospodárenie s populáciou soley v časti ICES VIIe;
Článok 11
Obmedzenia úlovkov a rybolovného úsilia v hlbokomorskom rybolove
1. Článok 3 nariadenia (ES) č. 2347/2002 (30) sa uplatňuje na halibuta tmavého. Lov halibuta tmavého, jeho držanie na palube, prekládky a vykládky podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku.
2. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade plavidiel s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 nariadenia (ES) č. 2347/2002 úrovne rybolovného úsilia merané v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave na rok 2011 neprekročili 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia, ktoré vynaložili plavidlá príslušného členského štátu v roku 2003 pri výjazdoch, keď mali povolenia na hlbokomorský rybolov alebo vylovili hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, na ktorých sa uloví viac ako 100 kg hlbokomorských druhov iných ako striebristka severná.
Článok 12
Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkov
Ryby z populácií, na ktoré sa vzťahujú TAC, zostanú na palube alebo sa vyložia, len ak:
a)
tieto úlovky ulovili plavidlá členského štátu s kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná; alebo
b)
tieto úlovky predstavujú časť kvóty EÚ, ktorá nebola rozdelená medzi kvóty členských štátov, a táto kvóta EÚ sa nevyčerpala.
Článok 13
Obmedzenia vo využívaní určitých rybolovných možností
1. Rybolovné možnosti stanovené v prílohe I pre mieňa lemovaného, tresku škvrnitú, kalkany rodu Lepidorhombus, čertovité, tresku jednoškvrnnú, tresku merlang, merlúzu európsku, molvu modrú, molvu veľkú, homára štíhleho, platesu, tresku žltkavú, tresku tmavú, rajotvaré, soleu a ostroňa bieloškvrnného v podoblasti ICES VII alebo jej príslušných častiach sa obmedzujú zákazom loviť alebo držať na palube ktorýkoľvek z týchto druhov v období od 1. mája do 31. júla 2011 v Porcupine Bank. Príslušné údaje v prílohe I sa označia krížovým odkazom na tento článok.
2. Na účely tohto článku Porcupine Bank zahŕňa oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta:
Bod
Zemepisná šírka
Zemepisná dĺžka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39, 600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylne od odseku 1 tohto článku sa plavidlám, ktoré majú na palube druhy uvedené v odseku 1, povoľuje prechod cez Porcupine Bank v súlade s článkom 50 odsekmi 3, 4 a 5 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009.
Článok 14
Zasielanie údajov
Keď podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 zasielajú členské štáty Komisii údaje o vyložených množstvách ulovených populácií, použijú pri tom kódy populácií ustanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
KAPITOLA II
Povolenie na rybolov vo vodách tretích krajín
Článok 15
Povolenia na rybolov
1. Maximálny počet povolení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretej krajiny je ustanovený v prílohe III.
2. Ak na základe článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 jeden členský štát prevedie na iný členský štát (výmena) kvótu v rybolovných oblastiach ustanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné povolenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Celkový počet povolení na rybolov pre každú rybolovnú oblasť ustanovený v prílohe III sa však nesmie prekročiť.
KAPITOLA III
Rybolovné možnosti vo vodách regionálnych organizácií pre riadenie rybného hospodárstva
Oddiel 1
Oblasť Dohovoru ICCAT
Článok 16
Obmedzenia lovu a chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého
1. Počet lodí EÚ s návnadou a lodí EÚ s vlečnými lovnými šnúrami s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidiel EÚ vykonávajúcich pobrežný drobný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidiel EÚ loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel s povolením loviť, držať na palube, prekladať, prepravovať alebo vykladať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, vyjadrená v hrubej tonáži, sa obmedzia v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 4.
5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 5.
6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálny odlov tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode, ktoré sa prideľujú farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, obmedzia v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 6.
Článok 17
Doplňujúce podmienky ku kvóte na lov tuniaka modroplutvého rozdelenej podľa prílohy ID
Okrem obdobia zákazu ustanoveného v článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 302/2009 sa vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori v období od 15. apríla do 15. mája 2011 zakazuje lov tuniaka modroplutvého vakovými sieťami.
Článok 18
Rekreačný a športový rybolov
Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybolovu.
Článok 19
Žraloky
1. Zakazuje sa ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Alopias superciliosus v akejkoľvek rybolovnej oblasti.
2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias.
3. Zakazuje sa ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov čeľade mlatkohlavovité (okrem druhu Sphyrna tiburo) v rámci rybolovu v oblasti dohovoru ICCAT.
4. Zakazuje sa ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Carcharhinus longimanus pochádzajúce z akejkoľvek rybolovnej oblasti.
Oddiel 2
Oblasť Dohovoru CCAMLR
Článok 20
Zákazy a obmedzenia úlovkov
1. Priamy rybolov druhov ustanovených v prílohe V časti A sa zakazuje v zónach a v obdobiach ustanovených v uvedenej prílohe.
2. V prípade nového a prieskumného rybolovu platia v podoblastiach ustanovených v prílohe V časti B TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov ustanovené v uvedenej prílohe.
Článok 21
Prieskumný rybolov
1. Počas rybárskej sezóny 2011 sa môžu na prieskumnom rybolove nototénií ( Dissostichus spp.) lovnou šnúrou, ktorý sa uskutočňuje v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblastí vo vnútroštátnej jurisdikcii, zúčastňovať iba tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát záujem zúčastňovať sa na takomto rybolove, oznámi to sekretariátu CCAMLR v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004 a v každom prípade najneskôr 24. júla 2011.
2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1 a 58.4.2 sú TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov na každú podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (SSRU) v rámci každej z nich ustanovené v prílohe V časti B. Rybolov v každej SSRU skončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa uzatvorí pre rybolov na zvyšok sezóny.
3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1 a 58.4.2 sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m.
Článok 22
Lov pancierovky atlantickej v rybárskom hospodárskom roku 2011/2012
1. V rybárskom hospodárskom roku 2011/2012 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku atlantickú (Euphausia superba) iba tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak takýto členský štát zamýšľa loviť pancierovku v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi sekretariátu CCAMLR, v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 a Komisii a v každom prípade najneskôr 1. júna 2011:
a)
svoj zámer loviť pancierovku, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti C;
b)
konfiguráciu siete, a to na tlačive ustanovenom v prílohe V časti D.
2. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku obsahuje informácie ustanovené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktorému má členský štát povoliť loviť pancierovku.
3. Členské štáty, ktoré zamýšľajú loviť pancierovku v oblasti dohovoru CCAMLR, ohlásia iba tie oprávnené plavidlá, ktoré sa plavia pod ich vlajkou v čase podania oznámenia.
4. Členské štáty majú právo povoliť účasť na love pancierovky plavidlu, ktoré nebolo nahlásené sekretariátu CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku, ak sa lovu nemôže z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci zúčastniť oprávnené plavidlo. Za takýchto okolností príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú:
a)
podrobné informácie o plánovanej výmene plavidla (plavidiel), vrátane informácií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004;
b)
vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály.
5. Členské štáty nepovolia účasť na love pancierovky plavidlu, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel NNN CCAMLR.
Oddiel 3
Oblasť IOTC
Článok 23
Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti IOTC
1. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich tropické tuniaky v oblasti IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sú ustanovené v prílohe VI bode 1.
2. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich mečiara veľkého (Xiphias gladius) a tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sú ustanovené v prílohe VI bode 2.
3. Členské štáty môžu prerozdeliť plavidlá určené na jeden z oboch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 na druhý rybolov pod podmienkou, že Komisii môžu preukázať, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté populácie rýb.
4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do svojej flotily, boli presúvané plavidlá v záznamoch plavidiel IOTC alebo záznamoch plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do nelegálneho, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (plavidlá NNN) akejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva, sa nesmie zúčastniť presunu.
5. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených IOTC môžu členské štáty zvýšiť ichrybolovnú kapacitu nad hranice uvedené v odsekoch 1 a 2 v rámci limitov ustanovených v uvedených plánoch.
Článok 24
Žraloky
1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov čeľade Alopiidae.
2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere sa nezranené ihneď vypustia.
Oddiel 4
Oblasť SPRFMO
Článok 25
Pelagický rybolov - obmedzenie kapacity
Členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2011 celkovú hrubú tonáž plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické populácie, na celkovú úroveň 78 610 hrubej tonáže v uvedenej oblasti tak, aby sa zabezpečilo udržateľné využívanie zdrojov pelagického rybolovu v južnej časti Tichého oceánu.
Článok 26
Pelagický rybolov - TAC
1. Pelagické populácie môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC stanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti, ako sa uvádza v článku 25.
2. Členské štáty každý mesiac oznámia Komisii mená svojich lodí, ktoré sa zúčastňujú rybolovu uvedeného v tomto článku, a ich charakteristiky vrátane hrubej tonáže.
3. Na účely monitorovania rybolovu uvedeného v tomto článku členské štáty zasielajú najneskôr do pätnásteho dňa nasledujúceho mesiaca záznamy systému monitorovania plavidiel (VMS), mesačné správy o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy komunikácie s prístavmi Komisii, aby ich postúpila dočasnému sekretariátu SPRFMO.
Článok 27
Rybolov pri dne
Členské štáty uvedené v článku 25 obmedzia rybolovné úsilie pri dne alebo výlov v rámci rybolovu pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO na priemernú ročnú úroveň v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006, pokiaľ ide o počet rybárskych plavidiel a iné parametre, ktoré sa vzťahujú na úroveň výlovu, rybolovné úsilie a rybolovnú kapacitu, a len na tie časti oblasti dohovoru SPRFMO, v ktorej sa uskutočnil rybolov pri dne v prechádzajúcom rybárskom hospodárskom roku.
Oddiel 5
Oblasť Dohovoru IATTC
Článok 28
Rybolov s vakovými sieťami
1. Lov tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka okatého (Thunnus obesus) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje:
a)
buď od 29. júla do 28. septembra 2011 alebo od 18. novembra 2011 do 18. januára 2012 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
americké pobrežia Tichého oceánu,
-
poludník 150° z. d.,
-
rovnobežka 40° s. š.,
-
rovnobežka 40° j. š.;
b)
od 29. septembra do 29. októbra 2011 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
poludník 96° z. d.,
-
poludník 110° z. d.,
-
rovnobežka 4° s. š.,
-
rovnobežka 3° j. š.
2. Príslušné členské štáty oznámia Komisii do 1. apríla 2011 zvolené obdobie uzavretia uvedené v odseku 1 písmene a). Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov s vakovými sieťami prestanú loviť v oblastiach uvedených v odseku 1 s vakovými sieťami.
3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v oblasti dohovoru IATTC ponechajú na palube a potom vyložia všetky ulovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované, okrem rýb, ktoré sa považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iného dôvodu, ako je ich veľkosť. Jedinou výnimkou je posledný záťah plavby, keď sa môže stať, že nebude dostatok priestoru na uskladnenie všetkých tuniakov ulovených počas daného záťahu.
Oddiel 6
Oblasť SEAFO
Článok 29
Opatrenia na ochranu hlbokomorských žralokov
V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov:
-
raje (Rajidae),
-
ostroň bieloškvrný (Squalus acanthias),
-
Etmopterus bigelowi,
-
Etmopterus brachyurus,
-
svetloň veľký (Etmopterus princeps),
-
svetloň malý (Etmopterus pusillus),
-
Apristurus manis,
-
Scymnodon squamulosus
-
a hlbokomorské žraloky radu Selachimorpha.
Oddiel 7
Oblasť Dohovoru WCPFC
Článok 30
Obmedzenia rybolovného úsilia zameraného na tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého, tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého
Členské štáty zabezpečia, aby sa celkové rybolovné úsilie zamerané na tuniaka okatého (Thunnus obesus), tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru WCPFC obmedzilo na rybolovné úsilie ustanovené v partnerských dohodách o rybolove medzi Úniou a pobrežnými štátmi tohto regiónu.
Článok 31
Oblasť zatvorená rybolovu pomocou zriadenia na zhlukovanie rýb
1. V tej časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20° s. š. a 20° j. š., sa od 1. júla 2011 00.00 hod. do 30. septembra 2011 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). Vtomto období môže plavidlo s vakovými sieťami vykonávať rybolovné činnosti v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec:
a)
nenasadzuje ani nevyužíva FAD alebo podobné elektronické zariadenie;
b)
neloví húfy pomocou FAD.
2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1 ponechajú na palube a vyložia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované.
3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch:
a)
v poslednom záťahu plavby, ak plavidlo nemá dostatok priestoru na uloženie všetkých rýb,
b)
keď ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo
c)
keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia.
Článok 32
Oblasti zatvorené pre lov vakovými sieťami
Lov tuniaka okatého a tuniaka žltoplutvého plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje v týchto oblastiach na šírom mori:
a)
medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Indonézie, Palau, Mikronézie a Papuy-Novej Guiney;
b)
medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Mikronézie, Marshallových ostrovov, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamúnových ostrovov a Papuy-Novej Guiney.
Článok 33
Obmedzenia počtu plavidiel EÚ, ktoré môžu loviť mečiara veľkého
Ustanovený maximálny počet plavidiel EÚ, ktoré sú oprávnené loviť mečiara veľkého (Xiphias gladius) v oblasti dohovoru WCPFC južne od 20° južnej zemepisnej šírky, je uvedený v prílohe VII.
Oddiel 8
Beringovo More
Článok 34
Zákaz rybolovu na otvorenom mori v Beringovom mori
Lov tresky druhuTheragra chalcogramma na šírom mori v Beringovom mori sa zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH EÚ
Článok 35
TAC
Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sú oprávnené loviť vo vodách EÚ v rámci TAC ustanovených v prílohe I k tomuto nariadeniu a musia spĺňať podmienky ustanovené v tejto hlasve a v kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008.
Článok 36
Povolenia na rybolov
1. Maximálny počet povolení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ sa ustanovuje v prílohe VIII.
2. Ryby z populácií, pre ktoré sú stanovené TAC, sa nesmú držať na palube alebo vykladať, ak ich neulovili plavidlá tretej krajiny, ktorá má kvótu, pričom sa táto kvóta zatiaľ nevyčerpala.
Článok 37
Zakázané druhy
1. Rybárskym plavidlám tretej krajiny sa zakazuje loviť, držať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy:
a)
obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách EÚ;
b)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo všetkých vodách EÚ;
c)
druh Dipturus batis vo vodách EÚ časti ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
druh Raja undulata a druh Rostroraja alba vo vodách EÚ podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere sa nezranené ihneď vypustia.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 38
Zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 754/2009
Písmeno h) článku 1 nariadenia (ES) č. 754/2009 sa vypúšťa.
Článok 39
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2011.
Článok 38 sa však uplatňuje od 1. februára 2011.
V prípade, keď sú rybolovné možnosti pre oblasť dohovoru CCAMLR ustanovené pre obdobia začínajúce pred 1. januárom 2011, tak sa články 20, 21 a 22 a prílohy IE a V uplatňujú s účinnosťou od začiatku príslušných období uplatňovania uvedených rybolovných možností.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. januára 2011