NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 699/2012
z 30. júla 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 1. novembra 2011 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku (ďalej len „príslušné krajiny“).
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podal 20. septembra 2011 výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie na tupo Európskej únie (Defence committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, ďalej len „navrhovatelia“) v mene výrobcov, na ktorých pripadá podstatná časť, v tomto prípade viac ako 40 %, celkovej výroby určitého príslušenstva zo železa alebo z ocele v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na odôvodnenie začatia konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľov, iných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a zástupcov príslušných krajín, známych dovozcov a používateľov o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
a) Výber vzorky výrobcov z Únie
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania na účely stanovenia ujmy počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(6)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že dočasne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili tri spoločnosti z 22 výrobcov z Únie, o ktorých bolo pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú podobný výrobok.
(7)
Vzorka sa vybrala na základe objemu predaja a výroby, ktorý možno v dostupnom čase primerane prešetriť. Výrobcovia z Únie vybraní do vzorky sú usadení v štyroch členských štátoch, pripadá na nich 48 % celkového úniového predaja všetkých výrobcov z Únie a predstavujú 64 % výrobcov, ktorí sa prihlásili. Žiadna zainteresovaná strana nevzniesla proti navrhovanej vzorke námietku.
b) Výber vzorky neprepojených dovozcov
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade ju vybrať, boli všetci dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí konania základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011.
(9)
Na otázky týkajúce sa výberu vzorky odpovedalo v stanovenej lehote z 38 neprepojených dovozcov, s ktorými Komisia nadviazala kontakt, iba päť spoločností. Ukázalo sa, že jedna spoločnosť je skôr používateľom ako dovozcom. Usúdilo sa preto, že výber vzorky nebol potrebný a dotazníky sa zaslali všetkým štyrom dovozcom, ktorí sa prihlásili. Dotazník nakoniec vyplnili iba dvaja dovozcovia, ktorí pri prešetrovaní v plnej miere spolupracovali.
c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov sa v oznámení o začatí konania na účely stanovenia dumpingu predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade ju vybrať, boli všetci vyvážajúci výrobcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí konania základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Konzultovalo sa aj s orgánmi príslušných krajín.
(11)
Pokiaľ ide o Rusko, pri prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia. Z tureckých vyvážajúcich výrobcov sa prihlásili tri spoločnosti a Komisia preto rozhodla, že výber vzorky v prípade Turecka nie je potrebný. Na tieto tri spolupracujúce turecké spoločnosti pripadá väčšina tureckého vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania.
d) Vyplnené dotazníky a overovania
(12)
S cieľom vykonať príslušnú analýzu zaslala Komisia dotazníky všetkým trom tureckým spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ako aj výrobcom z Únie vybraným do vzorky a spolupracujúcim neprepojeným dovozcom a používateľom.
(13)
Vyplnené dotazníky boli doručené od všetkých troch tureckých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, všetkých výrobcov z Únie vybraných do vzorky, dvoch neprepojených dovozcov z Únie a štyroch používateľov.
(14)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Vyvážajúci výrobcovia v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobcovia z Únie
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakúsko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Taliansko.
3. Obdobie prešetrovania
(15)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roka 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
4. Platné opatrenia týkajúce sa iných tretích krajín
(16)
Platné antidumpingové opatrenia sa týkajú určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Malajzii, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku a vzhľadom na praktiky obchádzania aj určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike zasielaného z Indonézie, zo Srí Lanky, z Filipín a Taiwanu (s určitými výnimkami) (3). Na krajiny vymenované v predchádzajúcej vete sa bude ďalej uvádzať odkaz ako na „krajiny, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia“.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(17)
Príslušným výrobkom je príslušenstvo na rúry a rúrky (iné ako liate príslušenstvo, príruby a príslušenstvo so závitom) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm používané na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(18)
Vo výrobnom procese sa na výrobu kolien, redukcií a kusov T používajú bezšvové alebo zvárané oceľové rúrky, kým na výrobu viečok sa ako surovina zvyčajne používajú oceľové plechy. Kolená a redukcie sa vyrábajú strihaním a tvarovaním, ohýbaním alebo redukovaním. Kusy T sa vyrábajú použitím vodného tlaku a viečka sa tvarujú z plechov alebo platní. Ešte pred zabalením za tým obvykle nasleduje zrážanie hrán a brokovanie. V určitých prípadoch sa výrobok aj galvanizuje. Všetky druhy výrobkov majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(19)
Príslušenstvo na rúry a rúrky sa používa v petrochemickom priemysle, stavebníctve, pri výrobe energie, v lodiarstve a pri priemyselných inštaláciách. Používa sa na spojenie rúr alebo rúrok pri všetkých uvedených účeloch použitia.
2. Podobný výrobok
(20)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a určité príslušenstvo na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele predávané na domácom trhu v príslušných krajinách, ako aj určité príslušenstvo na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele predávané v Únii výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Z tohto dôvodu sa dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Ako sa uvádza v odôvodnení 11, pri tomto prešetrovaní nespolupracoval žiadny ruský vyvážajúci výrobca. Dumping týkajúci sa Ruska sa preto vypočítal v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností, ako je vysvetlené ďalej.
1.1. Normálna hodnota
(22)
Keďže žiadny ruský vyvážajúci výrobca nespolupracoval, normálna hodnota sa pre Rusko vypočítala na základe dostupných skutočností.
(23)
Malo by sa pripomenúť, že podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu v súvislosti s ruským dovozom príslušného výrobku. Keďže chýbali podrobnejšie informácie, pri výpočte, z ktorého vyplývajú uvedené dôkazy, sa vychádzalo z vytvorenej normálnej hodnoty pre Rusko. Na účely stanovenia presnejšej normálnej hodnoty však Komisia dočasne rozhodla, že normálna hodnota pre Rusko sa vytvorí na základe informácií získaných počas prešetrovania od tých tureckých vyvážajúcich výrobcov, ktorí ako vstupy pri výrobe príslušného výrobku používajú ruské bezšvové oceľové rúry a rúrky. Náklady na suroviny skutočne predstavujú prevažnú väčšinu celkových výrobných nákladov na príslušný výrobok, a preto sa táto metóda považovala za najprimeranejšiu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre Rusko na základe dostupných skutočností.
(24)
Normálna hodnota pre Rusko sa teda vypočítala stanovením váženej priemernej normálnej hodnoty týkajúcej sa tých spolupracujúcich tureckých vyvážajúcich výrobcov, ktorí časť svojich surovín kupujú z Ruska.
(25)
Je dôležité poznamenať, že výsledná normálna hodnota sa stanovila pre druh výrobku (kolená), ktorý predstavuje najväčší objem dovozu, a nie pre všetky druhy príslušného výrobku, aby sa umožnilo reprezentatívne porovnanie s vývoznou cenou (pozri v ďalších odôvodneniach).
1.2. Vývozná cena
(26)
Keďže chýbali podrobnejšie informácie o cene, vývozná cena týkajúca sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku sa stanovila na základe údajov od Eurostatu o dovoze. Vzhľadom na širokú škálu sortimentu uvedeného vo vyhlásení pod určitými číselnými znakmi KN sa vývozná cena stanovila tak, že použitie údajov od Eurostatu sa obmedzilo na druh výrobku (kolená), ktorý predstavuje najväčší objem dovozu a ktorý sa považuje za reprezentatívny z hľadiska všetkých príslušných výrobkov. Vývozná cena teda vychádzala z číselného znaku KN 7307 93 11.
(27)
Vzhľadom na chybné vyhlásenia pri určitých dovozných transakciách z Ruska do Bulharska, Estónska a Litvy, s najväčšou pravdepodobnosťou pre nesprávne zatriedenie výrobkov, sa uvedené číselné údaje od Eurostatu o dovoze museli upraviť. Tieto transakcie sa určili pomocou dovozných štatistík, ktoré sú v databáze k dispozícii podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia, a odstránili sa z výpočtu vývoznej ceny, aby sa zabránilo použitiu skreslenej vývoznej ceny pri výpočte dumpingu.
1.3. Porovnanie
(28)
Dumpingové rozpätie sa stanovilo porovnaním vývoznej ceny zo závodu vychádzajúcej z údajov od Eurostatu s normálnou hodnotou pre Rusko stanovenou už uvedeným spôsobom.
(29)
Na stanovenie vývoznej ceny zo závodu sa vývozná cena CIF vychádzajúca z údajov od Eurostatu (a opravená s cieľom odstrániť skreslenia uvedené v predchádzajúcom texte) upravila o náklady na dopravu. Na tento účel sa použili náklady na dopravu vypočítané v podnete, keďže sa považovali za primeraný odhad.
1.4. Dumpingové rozpätie
(30)
Dumpingové rozpätie pre celú krajinu bolo vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(31)
Na základe uvedených skutočností je dočasné dumpingové rozpätie pre celú krajinu, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Všetky spoločnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1. Normálna hodnota
(32)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv pri každom z troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovila, či bol jeho celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie. Pri prešetrovaní sa stanovilo, že predaj podobného výrobku na domácom trhu bol reprezentatívny pri všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch.
(33)
Komisia potom určila tie druhy výrobku predávané na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym domácim predajom, ktoré boli rovnaké ako druhy predávané na vývoz do Únie alebo sa im veľmi podobali.
(34)
Pri každom druhu podobného výrobku predávaného vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, pri ktorom sa zistilo, že je porovnateľný s druhom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či bol predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj konkrétneho druhu výrobku na domácom trhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem uvedeného druhu výrobku predaného nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP predstavoval približne 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie. Pri prešetrovaní sa zistilo, že v prípade každej z týchto troch spoločností bol pri väčšine druhov výrobkov predaj na domácom trhu reprezentatívny.
(35)
Komisia potom preskúmala, či by sa každý druh príslušného výrobku predávaného v reprezentatívnom množstve na domácom trhu mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pri každom druhu výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(36)
Ak objem predaja daného druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu rovnú vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu a ak vážená priemerná predajná cena bola rovná jednotkovým nákladom alebo vyššia, normálna hodnota podľa druhu výrobku sa vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien tohto druhu výrobku na domácom trhu.
(37)
Ak objem ziskového predaja daného druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku alebo menej, alebo ak bola vážená priemerná cena uvedeného druhu nižšia než jednotkové náklady, pri normálnej hodnote sa vychádzalo zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena iba ziskového predaja tohto druhu na domácom trhu.
(38)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ziskový predaj určitých porovnateľných druhov výrobku predstavuje viac než 80 % celkového predaja na domácom trhu, a preto sa v prípade tohto predaja pri výpočte priemernej ceny pre normálnu hodnotu použil celý predaj na domácom trhu. V prípade iných druhov výrobku takisto považovaných za predané pri bežnom obchodovaní sa použil iba ziskový predaj.
(39)
Ak boli všetky druhy výrobku predané so stratou, usúdilo sa, že predaj sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní. V prípade druhov výrobku, ktorých predaj sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní, ako aj v prípade druhov výrobku, ktoré na domácom trhu neboli predané v reprezentatívnych množstvách, sa musela vytvoriť normálna hodnota. Všetky tri prešetrované spoločnosti predávali takéto druhy výrobku na vývoz do Únie, i keď v obmedzených množstvách.
(40)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa vzniknuté predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk dosiahnutý príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami pri domácom predaji podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítal k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade druhov výrobku predaných v nereprezentatívnych množstvách na domácom trhu sa na vytvorenie normálnej hodnoty použil vážený priemerný zisk spolu s PVA nákladmi pri bežnom obchodovaní, ktoré sa týkajú tohto nereprezentatívneho predaja.
2.2. Vývozná cena
(41)
Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyviezol nezávislým zákazníkom v Únii, a preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, t. j. na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(42)
Jedna z troch spolupracujúcich tureckých spoločností vykázala veľmi obmedzený predaj na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Príslušná spoločnosť tvrdila, že do Únie by rada vyviezla viac, ale nebola schopná dovozcom ponúknuť dostatočne nízke ceny, a tak požadovala, aby sa táto skutočnosť v príslušnej analýze zohľadnila.
(43)
Výpočet dumpingu v prípade tejto spoločnosti však v tejto súvislosti musel vychádzať z jej obmedzeného predaja. Aj keď bol predaj do Únie uskutočnený touto spoločnosťou obmedzený, nemožno ho ignorovať a môže byť jediným základom na výpočet individuálneho dumpingového rozpätia pre túto spoločnosť. Neschopnosť spoločnosti predať viac spôsobená jej údajne vysokými cenami sa v žiadnom prípade nemôže vnímať ako faktor, ktorý vplýva na výpočet dumpingu pre túto spoločnosť.
2.3. Porovnanie
(44)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vhodné úpravy sa povolili vo všetkých prípadoch, pri ktorých sa zistilo, že sú primerané, presné a podložené overenými dôkazmi. Úprava sa povolila najmä v prípade nákladov na dopravu a poistenie vrátane nákladov na dopravu vo vyvážajúcej krajine, zliav, provízií, nákladov na úver a bankových poplatkov.
2.4. Dumpingové rozpätia
(45)
Dočasné dumpingové rozpätia boli vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
a) Dumpingové rozpätie pre prešetrované spoločnosti
(46)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa individuálne dumpingové rozpätie pre jedného z troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou cenou fakturovanou spoločnosťou pri vývoze príslušného výrobku do Únie.
(47)
Pokiaľ ide o ostatných dvoch tureckých spolupracujúcich výrobcov, z výpočtu ich dumpingu vyplýva, že spoločnosti praktizovali cielený dumping, pokiaľ ide o dané obdobie, ako aj vo vzťahu k daným zákazníkom a regiónom. V skutočnosti existoval jednoznačný model ich vývozných cien, ktorý sa v značnej miere líšil v závislosti od rôznych kupujúcich, regiónov aj období. Výpočet dumpingu vychádzajúci z porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženými priemernými vývoznými cenami okrem toho neodrážal v plnej miere dumping praktizovaný príslušnými dvoma výrobcami.
(48)
Normálna hodnota stanovená na základe váženého priemeru sa preto v ich prípade v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia porovnala s cenami všetkých individuálnych vývozných transakcií smerom do Únie, aby sa vyjadril plný rozsah dumpingu praktizovaného dvoma príslušnými spoločnosťami.
b) Dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce spoločnosti
(49)
Pre všetkých nespolupracujúcich tureckých vyvážajúcich výrobcov sa stanovilo zvyškové dumpingové rozpätie. Keďže úroveň spolupráce sa považovala za pomerne nízku (objem vývozu troch spolupracujúcich tureckých spoločností predstavoval menej než 80 % celkového tureckého vývozu do Únie počas OP), zvyškové dumpingové rozpätie sa vypočítalo pomocou primeranej metódy, čím sa dospelo k rozpätiu, ktoré je väčšie než najväčšie z individuálnych rozpätí troch spolupracujúcich spoločností. Toto rozpätie sa stanovilo na základe predaja reprezentatívnych druhov výrobku uskutočneného spolupracujúcim tureckým výrobcom s najväčším dumpingovým rozpätím z týchto troch spolupracujúcich spoločností.
(50)
Na základe uvedených skutočností sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(51)
Počas OP vyrábalo podobný výrobok 22 výrobcov v Únii. V zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia predstavuje všetkých 22 existujúcich výrobcov z Únie výrobné odvetvie Únie, a preto sa bude na nich ďalej uvádzať odkaz ako na „výrobné odvetvie Únie“.
(52)
Ako sa uvádza v odôvodnení 7, na troch výrobcov z Únie vybraných do vzorky pripadá približne 50 % celkového predaja podobného výrobku v Únii.
2. Spotreba v Únii
(53)
Pri stanovení spotreby Únie sa vychádzalo z objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe informácií získaných z vyplnených dotazníkov spoločností, ktoré boli vybrané do vzorky, z odhadov týkajúcich sa ostatných výrobcov z Únie, ktoré boli uvedené v podnete, a z údajov od Eurostatu o objeme dovozu.
(54)
Spotreba v Únii zaznamenala medzi rokom 2008 a OP výrazný pokles o 40 %. V roku 2009 sa znížila o 44 %, v roku 2010 zostala na rovnakej úrovni a v OP sa mierne zvýšila o 4 percentuálne body.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z príslušných krajín
3.1. Súhrnné vyhodnotenie vplyvu príslušného dovozu
(55)
Komisia preskúmala, či by sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(56)
Pri oboch príslušných krajinách sa prešetrovaním ukázalo, že dumpingové rozpätia prekračovali prah de minimis podľa článku 9 ods. 3 základného nariadenia a objem dumpingového dovozu z týchto dvoch krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia.
(57)
Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z Ruska a Turecka a podobným výrobkom, z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia z týchto krajín používajú rovnaké predajné kanály a uskutočňujú predaj podobným kategóriám zákazníkov. Z prešetrovania okrem toho vyplynulo, že dovoz z obidvoch týchto krajín vykazoval rastúci trend z hľadiska podielov na trhu v posudzovanom období.
(58)
Dvaja tureckí spolupracujúci vývozcovia tvrdili, že súhrn dovozu z Ruska a Turecka nie je v tomto prípade vhodný, pretože dovoz z týchto krajín vykazuje z hľadiska objemu a cien odlišné trendy.
(59)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo zvyšovanie dovozu z Ruska, aj keď dovoz z Turecka je z hľadiska objemu pomerne konštantný. Vzhľadom na pokles dopytu v posudzovanom období sa však podiely dovozu z oboch krajín na trhu zvyšujú. Okrem toho sa nezdá, že by ich stanovovanie cien bolo výrazne odlišné, prinajmenšom v období medzi rokom 2009 a OP (vysokú priemernú cenu ruského dovozu v roku 2008 pravdepodobne spôsobilo nesprávne vykazovanie), pričom priemerné ruské ceny sú o niečo nižšie ako priemerné turecké ceny, ale majú k nim veľmi blízko.
(60)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené a dovoz z Ruska a Turecka by sa mal preskúmať súhrnne.
3.2. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín na trh Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 46 %. V konkrétnejšom vyjadrení došlo v roku 2009 k zníženiu dovozu o 31 %, po ktorom v roku 2010 nasledovalo jeho prudké zvýšenie o 89 percentuálnych bodov a v OP mierne zníženie o približne 12 percentuálnych bodov. Objem dumpingového dovozu v OP predstavoval 2 935 ton.
Tabuľka 2
Dumpingový dovoz z príslušných krajín
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podiel na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3. Podiel dumpingového dovozu na trhu
(62)
Zodpovedajúci podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia viac ako zdvojnásobil, keďže došlo k jeho zvýšeniu z 2 % na 5 %.
3.4. Ceny
a) Vývoj cien
(63)
Tabuľka uvedená ďalej obsahuje priemernú cenu dumpingového dovozu z príslušných krajín na hranici Únie, clo nezaplatené, podľa údajov od Eurostatu. Počas posudzovaného obdobia zostala priemerná cena dovozu z príslušných krajín vo všeobecnosti konštantná na úrovni 1 961 EUR za tonu, okrem roku 2010, keď klesla o približne 150 EUR.
Tabuľka 3
Priemerné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OP
Priemerné predajné ceny za tonu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podhodnotenie
(64)
Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých druhov medzi predajnými cenami tureckých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a predajnými cenami výrobcov z Únie, ktorí boli vybraní do vzorky, v Únii. Keďže ruskí vývozcovia pri prešetrovaní nespolupracovali, podhodnotenie sa vypočítalo pomocou priemerných cien CIF vykázaných Eurostatu a priemerných predajných cien výrobcov z Únie v Únii. V prípade potreby sa vykonali úpravy vo vzťahu k obom príslušným krajinám s cieľom zohľadniť úroveň obchodu a náklady po dovoze vrátane cla v prípade Ruska.
(65)
Z porovnania vyplýva, že počas OP sa príslušným dumpingovým výrobkom s pôvodom v príslušných krajinách predávaným v Únii podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o približne 30 %.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
(66)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(67)
Ako už bolo vysvetlené, Komisia uskutočnila výber vzorky výrobcov z Únie. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
Makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, ceny, veľkosť dumpingových rozpätí a zotavenie z vplyvu minulého dumpingu) sa posúdili na úrovni celkovej výroby v Únii podľa informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie pomocou odhadu na základe údajov z podnetu.
-
Analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
4.1. Makroekonomické parametre
a) Výroba
(68)
Medzi rokom 2008 a OP sa výroba v Únii znížila o 44 %. V konkrétnejšom vyjadrení klesla v roku 2009 o 47 % a v roku 2010 o ďalšie 2 percentuálne body a potom v OP mierne stúpla o 5 percentuálnych bodov na 53 653 ton.
Tabuľka 4
Výroba
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
b) Výrobná kapacita a využitie kapacity
(69)
Výrobná kapacita výrobcov z Únie zostala počas posudzovaného obdobia na konštantnej úrovni vo výške 179 912 ton.
Tabuľka 5
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Miera využitia
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
(70)
V roku 2008 sa kapacita využívala na 53 %, v roku 2009 sa jej využitie znížilo na 28 %, v roku 2010 na 27 % a v OP mierne stúplo na 30 %. Keďže kapacita zostala konštantná, vývoj miery využitia zreteľne odráža trend výroby.
c) Objem predaja
(71)
Objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie realizovaného výrobcami z Únie sa v posudzovanom období znížil o 38 %. V roku 2009 klesol predaj o 45 %, na tejto úrovni zostal aj v roku 2010 a počas OP sa nepatrne zvýšil o 7 percentuálnych bodov. Počas OP sa dosiahol úniový predaj vo výške 42 379 ton.
Tabuľka 6
Úniový predaj
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
d) Podiel na trhu
(72)
Podiel výrobcov z Únie na trhu zostal v posudzovanom období pomerne stabilný a v OP sa dokonca zvýšil na 72 %. Zvýšený podiel na trhu je odrazom skutočnosti, že objem predaja, ktorí realizovali výrobcovia z Únie, klesol v tomto období o niečo menej ako spotreba.
Tabuľka 7
Podiel výrobcov z Únie na trhu
2008
2009
2010
OP
Podiel na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky, podnet a Eurostat.
e) Rast
(73)
Keďže spotreba sa medzi rokom 2008 a OP znížila o 40 %, dospelo sa k záveru, že výrobcovia z Únie nemohli mať prospech zo žiadneho rastu trhu.
f) Zamestnanosť
(74)
Výrobcovia z Únie vykázali medzi rokom 2008 a OP pokles úrovne zamestnanosti o 18 %. V konkrétnejšom vyjadrení sa počet zamestnaných osôb podstatne znížil z 982 v roku 2008 na 824 v roku 2009, t. j. o 16 %, v roku 2010 sa pohyboval približne na tejto úrovni a v OP klesol ešte hlbšie na 801 zamestnaných osôb.
Tabuľka 8
Zamestnanosť
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v osobách)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie meraná ako produkcia (v tonách) na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období znížila o 31 %. Odráža to skutočnosť, že výroba klesala rýchlejšie ako úroveň zamestnanosti.
Tabuľka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách na zamestnanca)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
h) Predajné ceny
(76)
Priemerné ročné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie fakturované neprepojeným zákazníkom klesli v posudzovanom období o viac než 10 %. Z podrobnejšieho rozboru vyplýva, že spočiatku došlo k nárastu priemerných cien v roku 2009 o približne 12 %, v roku 2010 však prudko klesli o 23 percentuálnych bodov a na tejto úrovni zostali aj v OP. V OP predstavovala priemerná cena výrobcov z Únie 3 096 EUR.
Tabuľka 10
Priemerné ceny výrobcov z Únie
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR za tonu)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
(77)
Ako už bolo uvedené, predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli dumpingovými dovozmi z Ruska a Turecka podhodnotené.
i) Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie po minulom dumpingu
(78)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Ruska a Turecka sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nedá považovať za zanedbateľný. Je dôležité pripomenúť, že vo vzťahu k ôsmim krajinám platia antidumpingové opatrenia, ako už bolo uvedené v odôvodnení 16. Keďže odvetvie Únie prišlo v období posudzovanom pri tomto prešetrovaní o predaj a utrpelo straty, nemožno konštatovať žiadne skutočné zotavenie po minulom dumpingu a usudzuje sa, že výroba Únie je voči poškodzujúcemu vplyvu dumpingového dovozu na trhu Únie naďalej zraniteľná.
4.2. Mikroekonomické parametre
a) Zásoby
(79)
Konečný stav zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky zaznamenal medzi rokom 2008 a OP úbytok o 18 %. Z podrobnejšieho rozboru vyplýva, že v roku 2009 došlo k miernemu zvýšeniu zásob o 2 %, neskôr k poklesu v roku 2010 o 13 percentuálnych bodov a v OP o ďalších 7 percentuálnych bodov. V OP predstavoval konečný stav zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky 5 338 ton.
Tabuľka 11
Konečný stav zásob
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
b) Mzdy
(80)
Ročné náklady práce klesli medzi rokom 2008 a OP o 10 %. V konkrétnejšom vyjadrení sa v roku 2009 náklady práce v značnej miere znížili o takmer 20 % (čo zodpovedá zníženej zamestnanosti) a potom sa v roku 2010 zvýšili o 4 percentuálne body a v OP o ďalších 5 percentuálnych bodov.
Tabuľka 12
Ročné náklady práce
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(81)
Ziskovosť predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, ktorý realizovali výrobcovia vybraní do vzorky, vyjadrená ako percentuálny podiel z čistého predaja prešla počas posudzovaného obdobia vývojom od optimistických ziskov k značným stratám. V konkrétnejšom vyjadrení sa zisky zmenšili z 9,6 % v roku 2008 na - 1,2 % v roku 2009 a v roku 2010 sa ich stav ďalej zhoršil, keď sa prepadli na úroveň - 7,8 %. K miernemu zlepšeniu situácie došlo v OP, keď sa vykázali straty vo výške - 7,0 %.
Tabuľka 13
Ziskovosť a návratnosť investícií
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja v Únii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Návratnosť investícií
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(82)
Návratnosť investícií (return on investments, ďalej len „ROI“) vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií sa zväčša vyvíjala paralelne s trendom ziskovosti.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(83)
Pri čistom peňažnom toku z prevádzkových činností sa v roku 2008 dosiahol pozitívny výsledok vo výške 9,3 milióna EUR. V roku 2009 nepatrne vzrástol na 9,8 mil. EUR, ale v roku 2010 sa znížil na iba 1,5 milióna EUR a v OP klesol až na zápornú hodnotu - 4,6 mil. EUR.
(84)
Neobjavili sa žiadne náznaky ťažkostí výrobného odvetvia Únie so získavaním kapitálu, najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia patria do väčších skupín.
Tabuľka 14
Peňažný tok
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
e) Investície
(85)
Ročné investície do výroby podobného výrobku u spoločností, ktoré boli vybrané do vzorky, sa počas posudzovaného obdobia stále zmenšovali. Najväčší pokles o 32 % sa zaznamenal v roku 2009, po ktorom nasledovalo zníženie v roku 2010 o 25 percentuálnych bodov a v OP o ďalších 8 percentuálnych bodov. Celkovo klesli ročné investície z 8,3 milióna EUR v roku 2008 na 2,9 milióna EUR v OP.
Tabuľka 15
Čisté investície
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
5. Záver o ujme
(86)
Z analýzy makroekonomických údajov vyplýva, že výrobcovia z Únie v posudzovanom období značne znížili svoju výrobu a predaj. Keďže sa to dialo súbežne s klesaním dopytu na trhu Únie, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu mierne vzrástol. Využitie kapacity, ktoré bolo už v roku 2008 na nízkej úrovni 53 %, sa v OP zhoršilo až na 30 %. Aj zamestnanosť sa znížila o 18 %.
(87)
Príslušné mikroekonomické ukazovatele zároveň svedčia o zreteľnom zhoršovaní hospodárskej situácie výrobcov z Únie vybraných do vzorky. Vo vývoji v oblasti cien, ziskovosti a návratnosti investícií sa prejavil veľmi negatívny obraz klesania z optimistických úrovní v roku 2008 na podstatné straty v OP. Aj pri peňažnom toku došlo k značnému zhoršeniu.
(88)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(89)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či sa výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom spôsobila ujma do takej miery, že ju možno označiť za značnú. Skúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, aby sa zabezpečilo, že prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(90)
Medzi rokom 2008 a OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku zvýšil o 46 % na trhu, na ktorom došlo k poklesu o 40 %, čo viedlo k zväčšeniu podielu tohto dovozu na trhu z 2 % na 5 %.
(91)
Nárast dumpingového dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia bol sprevádzaný zostupným trendom všetkých ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkajú výrobného odvetvia Únie, okrem podielu na trhu. Výrobné odvetvie Únie stratilo 38 % svojho úniového predaja a predajné ceny klesli o 11 %, keďže dumpingový dovoz za nízke ceny vyvíjal na trhu Únie tlak na ceny.
(92)
Značné cenové podhodnotenie znemožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby zohľadnilo zvýšené výrobné náklady, čo viedlo k zhoršeným a negatívnym údajom o ziskovosti počas OP.
(93)
Na základe uvedených skutočností sa dočasne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka za nízke ceny spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.
3. Vplyv iných faktorov
3.1. Dovoz z iných tretích krajín
(94)
Počas posudzovaného obdobia došlo k značnému dovozu z iných tretích krajín vrátane krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia. Celkový podiel dovozu z iných krajín než Rusko a Turecko na trhu sa medzi rokom 2008 a OP zmenšil z 28 % na 23 %.
(95)
V nasledujúcej tabuľke je znázornený vývoj objemu dovozu, cien a podielu na trhu podľa krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, a iných tretích krajín, pričom sa vo všetkých prípadoch vychádzalo z údajov od Eurostatu.
Tabuľka 16
Dovoz z iných krajín
Krajina
2008
2009
2010
OP
Krajiny, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia
Objem (v tonách)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podiel na trhu (v %)
21
24
18
17
Priemerná cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Iné tretie krajiny
Objem (v tonách)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podiel na trhu (v %)
7
5
7
6
Priemerná cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Spolu za všetky tretie krajiny okrem Ruska a Turecka
Objem (v tonách)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podiel na trhu (v %)
28
29
25
23
Priemerná cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovoz z ôsmich krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, naďalej prenikal na trh Únie, aj keď sa jeho podiel na trhu zmenšil z 21 % v roku 2008 na 17 % v OP. Priemerné ceny uvedeného dovozu sú vo všeobecnosti nižšie ako v prípade dumpingového dovozu z príslušných krajín. Samozrejme, uvedená tabuľka, ktorá vychádza z údajov od Eurostatu, obsahuje priemerné ceny CIF pred preclením. Dokonca aj po zohľadnení antidumpingového cla však ceny uvedeného dovozu zostávajú nízke a porovnateľné s cenami ruského a tureckého dovozu a sú hlboko pod úrovňou priemerných cien výrobcov z Únie.
(97)
Uznáva sa však, že existuje značný počet rôznych druhov výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a porovnanie celkových priemerných cien nemusí byť zmysluplným ukazovateľom. Zároveň sa berie do úvahy, že antidumpingovými opatreniami platnými v súčasnosti sa odstraňuje poškodzujúci vplyv uvedeného dovozu.
(98)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na to, že sa zmenšuje podiel dovozu na trhu pochádzajúceho z krajín, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, sa dočasne dospelo k záveru, že žiadny negatívny vplyv tohto dovozu za nízke ceny nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(99)
Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia mierne zmenšil zo 7 % v roku 2008 na 6 % v OP. Priemerné ceny uvedeného dovozu sú vo všeobecnosti vyššie ako v prípade dumpingového dovozu z príslušných krajín, ale o niečo nižšie ako priemerné ceny výrobcov z Únie.
(100)
Aj keď by sa pre rozmanitosť druhov výrobku porovnanie celkových priemerných cien nemuselo považovať za zmysluplný ukazovateľ, vzhľadom na klesajúci trend tohto dovozu sa dočasne dospelo k záveru, že ani žiadny negatívny vplyv dovozu z iných tretích krajín nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.2. Vplyv poklesu na trhu a hospodárska kríza
(101)
Dôvodom zníženej spotreby príslušenstva na rúrky je s najväčšou pravdepodobnosťou finančná a hospodárska kríza v r. 2008/2009. Od roka 2008 do roka 2009 klesla spotreba o viac ako 40 % a na tejto nízkej úrovni zostala do konca posudzovaného obdobia (aj keď v OP mierne stúpla). Keďže na fixné náklady pripadá 40 % výrobných nákladov výrobcov z Únie, výsledkom zníženia dopytu, predaja a produkcie sú podstatne vyššie jednotkové výrobné náklady, čo má, prirodzene, veľký vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(102)
Aj keď sa uznáva, že pokles produkcie by mohol vplývať na situáciu vo výrobnom odvetví Únie, najmä v roku 2009 (keď k poklesu skutočne došlo), dalo by sa odôvodnene očakávať, že výrobné odvetvie Únie by za normálnych okolností bolo schopné zvýšiť svoje ceny prinajmenšom v strednodobom až dlhodobom horizonte a preniesť zvýšenie nákladov do nasledujúcich rokov. Pokles cien v Únii však svedčí o tom, že v tomto prípade k tomu nedošlo, a preto sa usudzuje, že to vzhľadom na silné podhodnotenie spôsobené dumpingovým dovozom nebolo možné.
(103)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že žiadny negatívny vplyv poklesu dopytu nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Ruska a Turecka.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(104)
Z uvedeného vyplýva záver, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka spôsobil značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(105)
Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovozom z iných tretích krajín vrátane krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, a vplyvom poklesu dopytu nie je narušená príčinná súvislosť, aj keď možno k ujme prispeli.
(106)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne rozlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov vplývajúcich na situáciu vo výrobnom odvetví Únie od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dočasne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(107)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia preskúmala, či napriek dočasnému záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že prijať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Pri analýze záujmu Únie sa vychádzalo z posúdenia všetkých možných záujmov, ktorých sa to týka, vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(108)
Očakáva sa, že ak sa uložia opatrenia, pokles cien a straty sa zmiernia a že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa začnú zotavovať, čo bude viesť k značnému zlepšeniu finančnej situácie vo výrobnom odvetví Únie.
(109)
Na druhej strane, ak by sa antidumpingové opatrenia neuložili, s najväčšou pravdepodobnosťou sa situácia vo výrobnom odvetví Únie bude naďalej zhoršovať. V takomto prípade je možné, že výrobné odvetvie Únie by prišlo o podiel na trhu, pretože nedokáže držať krok s trhovými cenami stanovenými pod vplyvom dumpingového dovozu z príslušných krajín. Pravdepodobným dôsledkom by bolo nepotrebné znižovanie nákladov a zatváranie výrobných objektov v Únii, čo by spôsobilo podstatné straty pracovných miest.
(110)
Po zohľadnení uvedených faktorov sa dočasne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov v Únii
(111)
Ako už bolo uvedené, pri tomto prešetrovaní spolupracovali v plnej miere len dvaja neprepojení dovozcovia, ktorí odovzdali vyplnený dotazník. Iba malá časť obratu týchto dvoch dovozcov sa týkala ďalšieho predaja príslušného výrobku. Vplyv opatrení bude preto pravdepodobne minimálny.
3. Záujem používateľov
(112)
Pri tomto konaní spolupracovali štyria používatelia, ktorí odovzdali vyplnený dotazník. Z príslušných krajín tento výrobok nedováža žiaden z nich a všetci uviedli, že vplyv opatrení, ak by vôbec k nemu došlo, by nebol významný.
(113)
Keďže sa neprihlásil žiadny užívateľ, ktorý uskutočňuje dovoz z príslušných krajín, a nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali opak, je možné dočasne dospieť k záveru, že vplyv opatrení na ziskovosť a hospodársku situáciu výrobného odvetvia používateľov bude pomerne obmedzený.
4. Záver o záujme Únie
(114)
Možno dospieť k záveru, že podľa očakávania sa uložením opatrení na dumpingový dovoz príslušného výrobku z Ruska a Turecka poskytne výrobnému odvetviu Únie príležitosť na zlepšenie jeho situácie zvýšením objemu predaja, predajných cien a ziskov. Aj keď sa môže objaviť nejaký negatívny vplyv v podobe zvýšenia nákladov určitých dovozcov, pravdepodobne nebude veľký.
(115)
Dvaja tureckí spolupracujúci vývozcovia tvrdili, že uloženie opatrení proti malej vyvážajúcej krajine, akou je Turecko, by prakticky ponechalo celý trh Únie v rukách malého počtu výrobcov, čo by malo negatívny vplyv na konkurenčný charakter prostredia.
(116)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že zmyslom antidumpingového cla v zásade nie je zákaz a zablokovanie obchodných tokov z prešetrovaných krajín. Opatreniami sa majú vyrovnať podmienky medzi rôznymi aktérmi na trhu. Zároveň treba uviesť, že na trhu Únie je viac ako 20 európskych výrobcov a dovoz z iných tretích krajín je značný. Akékoľvek výhrady súvisiace s konkurenčným charakterom prostredia na trhu Únie sa preto javia ako neopodstatnené.
(117)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(118)
Vzhľadom na vyvodené závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie by sa mali uložiť dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku, aby sa predišlo spôsobeniu ďalšej ujmy výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(119)
Dočasné opatrenia uložené na dovoz s pôvodom v príslušných krajinách by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie dumpingu, a to bez toho, aby sa prekročila úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom. Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa berie do úvahy, že všetky opatrenia by mali umožňovať, aby výrobné odvetvie Únie pokrylo svoje výrobné náklady a celkovo dosiahlo zisk pred zdanením, ktorý by sa v primeranej miere dal dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.
(120)
Keďže stanovené rozpätia podhodnotenia sú vo všetkých prípadoch väčšie ako príslušné dumpingové rozpätia a výrobné odvetvie Únie utrpelo v OP straty, každá vypočítaná úroveň odstránenia ujmy by sama osebe bola vždy ešte vyššia. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že podrobný výpočet úrovní ujmy nie je potrebný.
2. Dočasné opatrenia
(121)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku by sa malo v súlade s pravidlom nižšieho cla uložiť na úrovni nižšej zo zistených úrovní dumpingového rozpätia a odstránenia ujmy, pričom vo všetkých prípadoch ide o dumpingové rozpätie.
(122)
Pri Rusku sa vzhľadom na nespoluprácu ruských vyvážajúcich výrobcov dumpingové rozpätie pre celú krajinu vypočítalo tak, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 21 až 31.
(123)
V prípade Turecka sa vzhľadom na úroveň spolupráce, ktorá sa považovala za pomerne nízku, pri zvyškovom dumpingovom rozpätí vychádzalo z primeranej metódy, čo viedlo k rozpätiu, ktoré je vyššie ako najvyššie z individuálnych rozpätí troch spolupracujúcich spoločností, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 49.
(124)
Na základe uvedeného sú navrhované sadzby cla takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
(125)
Sadzby anttidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení terajšieho prešetrovania. Odrážajú preto situáciu týkajúcu sa týchto spoločností, ktorá sa zistila počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od cla pre celú krajinu uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sú preto uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Pri dovezených výrobkoch vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú konkrétne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi sa tieto sadzby nemôžu využiť a vzťahuje sa na ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(126)
Prípadné žiadosti o uplatnenie týchto sadzieb antidumpingového cla na jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mali bezodkladne adresovať Komisii (4) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnostiach spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a predajom na vývoz, ktoré sú spojené napríklad s uvedenou zmenou názvu alebo uvedenou zmenou výrobných a predajných subjektov. Nariadenie sa v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré majú výhodu individuálnych sadzieb cla.
(127)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa výška cla pre všetky ostatné spoločnosti mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(128)
V záujme riadnej správy vecí verejných by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania, môžu písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Ďalej treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a možno sa budú musieť na účely prípadných konečných opatrení opätovne posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz príslušenstva na rúry a rúrky (iného ako liateho príslušenstva, prírub a príslušenstva so závitom) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm používaného na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), ktoré má pôvod v Rusku a Turecku.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením, ktorá sa vzťahuje na výrobky opísané v odseku 1 a vyrábané spoločnosťami uvedenými ďalej, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené poskytnutím zábezpeky zodpovedajúcej výške dočasného cla.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany vyjadriť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. júla 2012