ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2011
o státní podpoře C 48/08 (ex NN 61/08), kterou poskytlo Řecko společnosti Ellinikos Xrysos SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 1006)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/452/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory č. C 48/2008 (dříve NN 61/2008) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
Dne 9. července 2007 obdržela Komise stížnost, podle které Řecko údajně přijalo dvě opatření, jimiž poskytlo státní podporu společnosti Ellinikos Xrysos SA (dále jen „Ellinikos Xrysos“). Po výměně informací rozhodla Komise dne 10. prosince 2008 zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně uvedených opatření.
(2)
Dne 23. února 2009 předložilo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. března 2009 (3). Připomínky podaly čtyři zúčastněné strany: Ellinikos Xrysos jako příjemce uvedených opatření dne 10. dubna 2009, European Goldfields Ltd. jako hlavní akcionář společnosti Ellinikos Xrysos dne 10. dubna 2009, odborová organizace dolů Cassandra dne 2. dubna 2009 a Hellenic Mining Watch, což je řecká organizace, jejímž cílem je „ochrana životního prostředí a veřejnosti před negativními důsledky důlní činnosti a zajištění veřejného zdraví“ (4), dne 6. dubna 2009.
(4)
Připomínky byly sděleny Řecku dopisy ze dne 6. května 2009 a 7. července 2009. Řecko odpovědělo na připomínky zúčastněných stran dopisy ze dne 3. června 2009, 20. července 2009 a 23. září 2009.
(5)
Komise si dne 19. června 2009, 11. prosince 2009 a 22. dubna 2010 vyžádala od řeckých orgánů další informace a Řecko a společnost Ellinikos Xrysos odpověděly v dopisech ze dne 23. července 2009, 29. července 2009, 15. ledna 2010, 11. února 2010, 12. února 2010, 4. května 2010 a 27. května 2010. K další neformální výměně informací mezi útvary Komise a řeckými orgány došlo elektronickou poštou v květnu 2010. Jednání mezi útvary Komise a řeckými orgány proběhla dne 11. února 2009 a 24. června 2010 a mezi útvary Komise a údajným příjemcem dne 2. února 2009 a 26. června 2009.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. ZÁKLADNÍ INFORMACE O HORNÍM PRÁVU A POVOLENÍCH K TĚŽBĚ
(6)
Horní právo je právo vstoupit na určitý kus půdy a obsadit ho za účelem jeho zpracování pomocí podzemní nebo povrchové těžby kvůli získání nerostů, které může obsahovat. Je postupováno s právem těžby, jež je jeho nedílnou součástí.
(7)
Horní právo je odlišné od povolení k těžbě, což je licence na provádění důlní činnosti. Povolení k těžbě udělují příslušné orgány po vyhodnocení předložených zpráv o proveditelnosti a studií dopadu na životní prostředí. V tomto konkrétním případě udělovalo povolení k těžbě v době prodeje uskutečněného v roce 2003 ministerstvo rozvoje.
II.b. PŘÍJEMCE
(8)
Ellinikos Xrysos je významná řecká důlní společnost, jež působí v oblasti těžby zlata, mědi, olova, stříbra a zinku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 44,7 milionu EUR (se ziskem po zdanění ve výši 1,7 milionu EUR) a zaměstnávala přibližně 350 osob. V době dotyčných opatření podpory (viz 11. a 16. až 18. bod odůvodnění) představovala Ellinikos Xrysos velký podnik, protože byla provázána s velkou společností. Podle doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, které se týká definice mikropodniků a malých a středních podniků (5): a) kategorii mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) tvoří podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR a/nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR (příloha, hlava 1, čl. 2 odst. 1); b) z kategorie malých a středních podniků jsou vyřazeny skupiny podniků, jejichž hospodářská síla může přesáhnout sílu skutečných malých a středních podniků, přičemž je nutno rozlišovat mezi různými druhy podniků v závislosti na tom, zda jsou samostatné (9. bod odůvodnění); c) „samostatným podnikem“ se rozumí každý podnik, který není klasifikován jako provázaný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 1); a d) „provázaným podnikem“ se rozumí podnik, v němž většinu hlasovacích práv akcionářů nebo členů drží jiný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 3 písm. a)). V tomto konkrétním případě vlastnila v prosinci 2003 (v době prodeje z roku 2003) 53,3 % akcií společnosti Ellinikos Xrysos (160 000 akcií z celkového počtu 300 000) společnost Greek Mines SA, což je pobočka společnosti Aktor SA. Poslední dva předchozí roční obraty společnosti Aktor, tzn. v roce 2001 a 2002, dosáhly výše 120,9 milionu EUR a 302,6 milionu EUR. Také její poslední dvě bilanční sumy roční rozvahy dosáhly částky 151,9 milionu EUR a 260 milionů EUR (6). Tyto údaje činí z Aktor velkou společnost. Ellinikos Xrysos proto v době dotyčných opatření podpory byla velkou společností.
(9)
Současnými akcionáři Ellinikos Xrysos jsou společnosti European Goldfields Greece BV (65 % akcií), Hellas Gold BV (30 % akcií) a řecká stavební a energetická společnost Aktor SA (5 % akcií). European Goldfields Greece BV a Hellas Gold BV jsou dceřiné společnosti kanadské společnosti Goldfields Ltd., která se zabývá nabýváním, průzkumem a rozvojem nerostných ložisek na Balkáně.
(10)
Ellinikos Xrysos vlastní a provozuje doly Cassandra. Od řeckého státu je koupila a s nimi jejich horní práva v prosinci 2003. K dolům patří zlaté doly v Olympii a lokalitě Skouries a měděné a zinkové doly v lokalitě Stratoni.
(11)
Před rokem 2003 vlastnila doly Cassandra společnost TVX Hellas SA, jež je získala od řeckého státu v roce 1995 ve veřejném nabídkovém řízení za částku 11 miliard GRD (přibližně 39,8 milionu EUR (7)).
(12)
V roce 2002 zrušila řecká státní rada dolům Cassandra povolení na těžbu a získávání zlata, a to zejména dolům v Olympii a Stratoni. Povolení na těžbu a získávání zlata v Olympii byla zrušena z důvodů ochrany životního prostředí, které byly považovány za závažné. Těžební povolení ve Stratoni bylo zrušeno, protože ho řecký stát udělil protiprávně prostřednictvím orgánu, který k tomu neměl pravomoc.
(13)
Po výše uvedeném zrušení státní radou vydalo příslušné ministerstvo rozvoje dvě nařízení týkající se Stratoni: 1) dne 7. ledna 2003 nařídilo přerušení provozu ve Stratoni a 2) dne 29. ledna 2003 nařídilo ve Stratoni přijetí dodatečných bezpečnostních opatření. V souladu s rozhodnutím státní rady o zrušení povolení vydalo ministerstvo rozvoje dne 18. února 2003 další nařízení, kterým povolilo zahájení provozu ve Stratoni a zrušilo předchozí nařízení ze dne 7. a 29. ledna 2003. V době prodeje dolů společnosti Ellinikos Xrysos platilo nařízení ze dne 18. února 2003.
(14)
Výsledkem výše uvedeného zrušení povolení dolům Cassandra na těžbu a získávání zlata bylo, že společnost Kinross (kanadská těžební společnost) jako vlastník TVX Hellas ji přestala financovat, aby si zachovala hodnotu akciového podílu. To vedlo společnost TVX Hellas k podání návrhu na konkurz.
II.c. OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
(15)
Dne 12. prosince 2003 byly doly Cassandra převedeny z TVX Hellas na řecký stát za 11 milionů EUR v rámci mimosoudního vyrovnání, při němž došlo k vymazání vzájemných pohledávek (pohledávka TVX Hellas vůči Řecku dosahovala výše 293,5 milionu EUR). Stejného dne prodal řecký stát doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos za 11 milionů EUR, a to bez předchozího ohodnocení majetku či veřejné soutěže. Prodej zahrnoval: a) doly ve Stratoni, Skouries a Olympii spolu s příslušnými horními právy, b) pozemky, c) nerostné zásoby a d) fixní aktiva (těžební a provozní zařízení, ubytovny pro pracovníky a průmyslové stavební objekty). Podle řeckých orgánů bylo cílem opatření nalézt majitele, který by byl ochoten provozovat doly, a zajistit tak pracovní místa a chránit životní prostředí.
II.d. OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
(16)
Řecko prodalo doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi oběma stranami, jež byla potvrzena zákonem 3220/2004 (8). Podle tohoto právního předpisu byla společnost Ellinikos Xrysos osvobozena od jakékoliv daně. Došlo také ke snížení zákonných a dalších poplatků na 5 % skutečné výše, jež by měla být normálně uhrazena. Podle řeckých orgánů mělo opatření za cíl motivovat případné investory, protože hodnota dolů byla záporná.
(17)
Podle řeckých právních předpisů (9) činí daň z převodu nemovitosti 7 % hodnoty převáděného majetku u prvních 15 000 EUR a 9 % u zbývající částky. Podle řeckého horního zákona (10) k tomu existuje zvláštní daň z převodu horních práv ve výši 5 % hodnoty převáděných práv (tzn. hodnoty dolu).
(18)
Komise ve svém rozhodnutí dospěla u opatření 1 a 2 k celkové výši podpory v částce 15,34 milionu EUR, přičemž přezkoumala:
a)
hodnotu tří jednotlivých dolů (Stratoni, Olympie a Skouries), které tvoří doly Cassandra, založenou na hospodářských faktorech platných v době prodeje a také na provozuschopnosti těchto dolů (viz podrobná analýza v 63. až 79. bodě odůvodnění);
b)
hodnotu pozemku dolů Cassandra podle výpočtu uvedeného ve zprávě o ocenění (viz 19. bod odůvodnění) a ověřenou porovnáním s cenou zaplacenou za většinu tohoto pozemku ve veřejné soutěži z roku 1995 (viz podrobná analýza v 80. až 90. bodě odůvodnění);
c)
hodnotu nerostných zásob nabytých společností Ellinikos Xrysos při prodeji z roku 2003, jež je založena na stejné zprávě o ocenění (viz podrobná analýza v 91. až 97. bodě odůvodnění);
d)
výši splatné daně, od které byla společnost Ellinikos Xrysos v kupní smlouvě osvobozena (viz podrobnou analýzu ve 118. až 124. bodě odůvodnění).
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. prosince 2008 si Komise položila otázku, zda Řecko prodalo společnosti Ellinikos Xrysos doly Cassandra za jejich tržní hodnotu, protože k prodeji došlo bez vyhlášení veřejné soutěže či bez nezávislého ocenění majetku, a zda je tento prodej pod tržní hodnotou slučitelný se SFEU. Odvolávala se přitom na zprávu o ocenění aktiv dolů Cassandra, jež byla vypracována pro společnost European Goldfields, která je akcionářem Ellinikos Xrysos. Podle této zprávy dosahovala spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra částky 500 milionů USD (což odpovídá 411 milionům EUR při použití směnného kurzu 1,2155 USD/EUR (11) platného dne 30. června 2004). Zprávu (dále jen „zpráva Behre Dolbear“) vypracoval na základě zadání European Goldfields přední mezinárodní poradce v oblasti nerostných surovin společnost Behre Dolbear International Ltd (12).
(20)
Komise si také položila otázku, zda prominutí daně a snížení zákonných poplatků představují úlevu od finančních povinností vůči státu, jež je slučitelná se SFEU.
III PŘIPOMÍNKY ŘECKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
III.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(21)
Jelikož se připomínky Řecka a příjemce ve velké míře překrývají, uvede je Komise ve 22. až 31. bodě odůvodnění společně.
(22)
Podle řeckých orgánů a příjemce vystupovalo Řecko v prodeji z roku 2003 jako prostředník pouze proto, že společnost TVX Hellas se nacházela uprostřed konkurzního řízení a nemohla prodat doly společnosti Ellinikos Xrysos přímo. Tvrdí také, že Řecko doly nikdy nevlastnilo a z prodeje z roku 2003 nezískalo žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Uvádějí také, že v roce 1995 proběhla prodejní transakce mezi společností TVX Hellas a předchozím majitelem, což byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci, a že tak při prodeji v roce 2003 nebyly použity žádné státní prostředky.
(23)
Řecké orgány a příjemce dále tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Zápornou tržní hodnotu dolů lze rovněž prokázat skutečností, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu. Prohlašují, že kladná cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos, která je také soukromou společností, je odůvodněna smluvní doložkou o zrušení, jež odstraňuje riziko nabyvatele. K tomu uvádějí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Tvrdí, že snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků. Pokud jde konečně o zásoby zlata, které byly součástí aktiv prodaných společnosti Ellinikos Xrysos, tvrdí, že v roce 2003 měly zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým příslušným nákladům, jako je doprava a zpracování.
(24)
K doplnění výše uvedeného a s ohledem na kritéria tržního hospodaření, které je nutno v transakci zohlednit, tvrdí řecké orgány a příjemce, že tato kritéria zahrnují také environmentální a sociální otázky spojené s obrazem podniku a spokojeností jeho zaměstnanců. To dokládá skutečnost, že TVX Hellas, jež je tržním hospodářským subjektem, uhrazením příslušných vyrovnání zohlednila také pracovní a environmentální záležitosti. Tvrdí také, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Zároveň uvádějí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňovala také kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Podle Řecka a příjemce by TVX Hellas požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit. K tomu tvrdí, že cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos odpovídá účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce TVX Hellas. A konečně tvrdí, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 představuje skutečnou hodnotu dolů, čímž míní hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože se jednalo o jediný provozovaný důl. Pokud jde o Skouries, Řecko a příjemce uvádějí, že v této lokalitě nikdy nedošlo k žádné těžbě či investicím, s výjimkou těžebního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003. Tvrdí také, že zřízení těžebního závodu v lokalitě Skouries vyžaduje značné investice. Z výše uvedených důvodů jsou názoru, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění.
(25)
Pokud jde o zprávu Behre Dolbear, Řecko ani příjemce nepochybují o důvěryhodnosti společnosti Behre Dolbear. Oba proti zprávě ale vznášejí námitky a tvrdí, že na ni nelze brát ohled, protože jejím cílem bylo upoutat pozornost investorů a její referenční okamžik (červen 2004) nebyl stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003). Uvádějí také, že hodnota dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Dále uvádějí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Nakonec uvádějí, že v tabulce 5.3 na straně 37 zprávy oceňuje společnost Behre Dolbear čistou současnou hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(26)
Řecko tvrdí, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze ze tří různých metod v ní použitých připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a i to pouze při zohlednění jejího data platnosti a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(27)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Prohlašují také, že TVX Hellas měla vůči Řecku pohledávky ve výši 293,5 milionu EUR kvůli odškodnění za investice do dolů (které zastavily provoz následkem rozhodnutí o zrušení povolení z roku 2002) a za náklady způsobené ochranou životního prostředí. Uvádějí, že v kupní smlouvě nebyla žádná doložka o minimálním počtu pracovních míst, protože těžba vyžaduje vysoký počet pracovníků, ale zároveň není možné závazek zachovat pracovní místa kvantifikovat. Nakonec tvrdí, že pokud by Komise vydala příkaz k navrácení podpory, mohla by být předložena žádost o zrušení smlouvy, což by znamenalo, že by po řeckém státu mohlo být požadováno splacení 11 milionů EUR společnosti a majetek by se mu mohl vrátit.
(28)
Řecké orgány dále tvrdí, že bylo možno použít hodnotu stanovenou při veřejné soutěži v roce 1995 a hodnotu pozemku považovat za nezměněnou. Uvádějí, že lze připustit metodu použitou ve zprávě Behre Dolbear (metodu příjmového přístupu), ale pouze ve spojení s datem zprávy (30. června 2004) a za předpokladu vydání povolení k těžbě a provedení značných investic. Řecké orgány nakonec souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(29)
Pokud jde o prominutí daně a snížení zákonných poplatků, nebyla podle příjemce zákonná daň z převodu dolů v tomto konkrétním případě použitelná. Dále byla podle Řecka hodnota dolů záporná, a proto bylo nutno motivovat případné investory. Řecko také tvrdí, že článek 173 řeckého horního zákona sice stanoví daňovou sazbu ve výši přibližně 5 %, ale pouze u transakcí „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“), což podle Řecka znamená u transakcí vyvolaných nešťastnou příhodou, jako např. úmrtím majitele, a v tomto konkrétním případě nebyl proto použitelný. Příjemce dále tvrdí, že kupní smlouva není kvůli doložce o zrušení konečná, a že by proto uložení jakékoliv daně bylo předčasné. Příjemce nakonec tvrdí, že snížení zákonných poplatků nemá dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny.
(30)
Řecko přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob.
(31)
Jak Řecko, tak příjemce konečně tvrdí, že i pokud by měl prodej z roku 2003 představovat podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos, byla tato společnost způsobilá pro podporu podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům z roku 2002, které byly oba v okamžiku prodeje použitelné, protože společnost byla umístěna v oblasti způsobilé podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Příjemce také tvrdí, že by mohl být způsobilý pro podporu podle obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a čl. 107 odst. 3 písm. c), protože se dotyčné investice týkaly odvětví a oblasti životního celostátního významu. Pokud jde o osvobození od daně, dosáhla daň podle příjemce výše 38 000 EUR, byla proto nižší než strop de minimis (100 000 EUR za období tří let) (13) a nepřinesla společnosti Ellinikos Xrysos žádný prospěch.
III.b. PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(32)
Komise obdržela také připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od Hellenic Mining Watch (Řeckého důlního dozoru) (14). Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn. Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků.
(33)
Hellenic Mining Watch podobně odmítá environmentální zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k těmto škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Hellenic Mining Watch nakonec tvrdí, že k aktivům dolů patří také zásoby zlatonosných rud výrazné hodnoty, která dosahuje částky 80 milionů EUR, jež nejsou v kupní smlouvě uzavřené s Ellinikos Xrysos uvedeny.
(34)
V odpovědi na připomínky Hellenic Mining Watch Řecko opakuje názor, že společnost Ellinikos Xrysos neobdržela žádnou státní podporu. Řecko zejména tvrdí, že nikdy nebylo ani majitelem a ani prodejcem dolů a že vystupovalo pouze jako prostředník v transakci mezi dvěma soukromými stranami. Řecko dále uvádí, že tvrzení Hellenic Mining Watch jsou mlhavá, nepřesná a protiřečí si. Řecko závěrem tvrdí, že organizaci Hellenic Mining Watch jde o navrácení dolů Cassandra zpět státu, protože jejím konečným cílem je ochrana životního prostředí.
(35)
Komise nakonec dostala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od odborové organizace dolů Cassandra (15), která pochybuje, že opatření představují protiprávní státní podporu, a odvolává se na to, že doly přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti.
IV POSOUZENÍ PODPORY
(36)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran posoudí Komise v následujícím oddíle dotyčná opatření. Komise za prvé posoudí existenci podpory v šetřených opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu, či nikoli (pododdíl IV.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise za druhé její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl IV.b).
IV.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(37)
Ke zjištění, zda opatření představuje podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(38)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos představují státní podporu.
OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
a. Zvýhodnění
(39)
Pokud stát prodá určitý majetek za cenu nižší, než je tržní hodnota, poskytne kupci (který získá majetek za dotovanou cenu) zvýhodnění, jež může představovat státní podporu. Určitý majetek je naopak prodán za tržní hodnotu (a státní podpora je tak vyloučena), pokud je cena stanovena nezávislým odhadcem a odpovídá prodejní ceně nebo pokud k prodeji dojde pomocí soutěžního, otevřeného, transparentního a bezpodmínečného nabídkového řízení a je vybrána nejvyšší nabídka (16).
(40)
V tomto konkrétním případě byly doly Cassandra prodány bez veřejné soutěže či jakéhokoli ocenění. Aby se stát vyhnul poskytnutí podpory, musí jednat jako racionální soukromý majitel, jenž se snaží maximalizovat zisk, tzn. jako „prodejce v tržním prostředí“, a snažit se o co nejlepší finanční výsledek prodeje. V tomto konkrétním případě tudíž Komise posoudila, zda řecký stát jednal jako prodejce v tržním prostředí.
(41)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že environmentální a sociální hlediska by měla také platit jako kritéria tržního hospodaření, protože se týkají obrazu společnosti a spokojenosti zaměstnanců. Podle jejich názoru toto tvrzení potvrzuje skutečnost, že společnost TVX Hellas jako hospodářský subjekt v tržním prostředí také zohlednila pracovní a environmentální hlediska vyplacením vyrovnání svým zaměstnancům, a to včetně za minulé závazky v oblasti životního prostředí (závazky z období před prodejem z roku 2003). Tvrdí, že stejným způsobem by prodejce v tržním prostředí souhlasil se sníženou cenou, aby uspokojil environmentální a sociální požadavky.
(42)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Environmentální a sociální hlediska jsou již svou podstatou záležitosti veřejné politiky, kterými se zabývají veřejné orgány. Prodejce v tržním prostředí může nejvýše v omezeném rozsahu zohledňovat nezaměstnanost a životní prostředí, aby chránil nebo pěstoval svou podnikatelskou pověst sociálně odpovědného subjektu nebo subjektu s odpovědností za životní prostředí, ale ne výrazně na úkor svých finančních zájmů. Každopádně by racionální prodejce v tržním prostředí posoudil a kvantifikoval v souvislosti s prodejem každou platbu nebo náklad plynoucí z těchto hledisek, aby rozhodl, jak by mohly ovlivnit přijatelnou cenu. V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že smlouva neobsahuje žádná taková finanční upřesnění a že Řecko neprokázalo, že by v době prodeje bylo provedeno jakékoli vyhodnocení podobných finančních nákladů.
(43)
Řecké orgány a příjemce také tvrdí, že doly měly zápornou tržní hodnotu, což prokazuje skutečnost, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu.
(44)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. TVX Hellas ukončila své podnikání v dolech Cassandra kvůli zrušení povolení k těžbě státní radou. Ovšem v době prodeje Řecku společností TVX Hellas měl důl v lokalitě Stratoni platné povolení k těžbě (viz 13. bod odůvodnění), zatímco povolení dolu v Olympii bylo nadále zrušené. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem její značné investice do dolu v Olympii. Jednání TVX Hellas se proto týkalo hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(45)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Pokud jde o životní prostředí, tvrdí, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Pokud jde o zaměstnanost, řecké orgány a příjemce uznávají, že v kupní smlouvě nebylo žádné ustanovení o minimálním počtu pracovních míst, ale tvrdí, že není možné kvantifikovat závazek ohledně zachování pracovních míst a že těžba vyžaduje značný počet pracovníků.
(46)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zjišťuje, že hodnota prodávaného majetku nebyla před prodejem žádným způsobem oceněna a že prodej nebyl uskutečněn pomocí otevřeného postupu, ale prostřednictvím přímého kontaktu s kupcem. Pokud jde o environmentální náklady, které by Řecko údajně muselo nést, Komise zjišťuje, že ve smlouvě ani v žádném dokumentu z té doby neexistuje žádná stopa po těchto nákladech. Komise také zaznamenává, že kromě povinností v oblasti ochrany životního prostředí stanovených platnými právními předpisy nebyly kupci uloženy žádné dodatečné povinnosti. Komise se domnívá, že pokud by environmentální náklady musely být zohledněny při stanovení prodejní ceny, posuzoval by je soukromý prodejce pečlivě před určením prodejní ceny a kvantifikoval by je. Řecko neprokázalo, že by v době prodeje takové vyhodnocení a kvantifikaci provedlo nebo že by takové environmentální náklady jiným způsobem zohlednilo.
(47)
Komise také zaznamenává, že kupní smlouva z roku 2003 neobsahuje doložku, která by po kupci požadovala zachování nebo vytvoření minimálního počtu pracovních míst. Komise proto nemůže uznat tvrzení, že kupec byl zatížen povinností zachovat více pracovních míst, než bylo hospodářsky nutno, protože kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost zachovat konkrétní počet pracovních míst. Komise se tak domnívá, že z hlediska soukromého prodejce nemůže být žádné tvrzení o počtu pracovních míst nebo o zajištění zaměstnanosti důvodem pro prodejní cenu, která je nižší než tržní hodnota dolů.
(48)
Na základě 46. a 47. bodu odůvodnění proto Komise nemůže uznat tvrzení Řecka a příjemce uvedená ve 45. bodě odůvodnění.
(49)
Pokud jde o zajištění zaměstnanosti a ochranu životního prostředí (viz 45. bod odůvodnění), Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků. Hellenic Mining Watch také tvrdí, že společnost Ellinikos Xrysos byla zvýhodněna, protože článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva.
(50)
Pokud jde o druhé výše uvedené tvrzení Hellenic Mining Watch, Komise zaznamenává, že kupní smlouva z roku skutečně zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení smlouvy neposkytuje Ellinikos Xrysos zvláštní zvýhodnění nezávislé na kupní ceně. Doložky rozdělující různé finanční závazky z minulosti mezi prodejce a kupce nejsou v soukromých smlouvách neobvyklé. Strany podílející se na prodeji berou při stanovení prodejní ceny koneckonců takové doložky v úvahu. Zásadní otázkou v tomto případě proto zůstává, zda prodej při zohlednění jeho podmínek odrážel tržní cenu dolů.
(51)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění, protože cena zaplacená Ellinikos Xrysos se rovnala účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce společnosti TVX Hellas, která vlastnila doly Cassandra před řeckým státem.
(52)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise se domnívá, že účetní hodnota u společnosti TVX Hellas nemůže být brána v úvahu pro posouzení hodnoty aktiv, protože je výsledkem odpisů hodnoty v účetnictví společnosti z důvodů zdanění (17) a představuje účetní hodnotu aktiv. Podle ustálené judikatury (18) není účetní hodnota vždy stejná jako tržní hodnota, pokud se jedná o ocenění aktiv za účelem stanovení jejich ceny při prodeji. Dotyčná aktiva tak byla převedena jako taková a odpisy provedené jejich předchozím vlastníkem se týkaly pouze jeho vlastního účetnictví a zdanění.
(53)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňují kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Ta by požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit.
(54)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že cena zaplacená Řeckem společnosti TVX Hellas byla výsledkem vzájemného vyrovnání pohledávek obou stran. Komise také zaznamenává, že pohledávka společnosti TVX Hellas vůči Řecku dosahovala částky 293,5 milionu EUR (viz 15. bod odůvodnění). Podle tohoto způsobu uvažování by v případě, kdy by pohledávky obou stran byly jiné, mohl být jiný i konečný výsledek vyrovnání, a to i v případě, kdyby byl spojen s prodejem stejných aktiv. Komise se proto domnívá, že vyrovnání pohledávek není reprezentativní pro hodnotu prodaných aktiv.
(55)
Komise zároveň zaznamenává, že obě strany předložily požadavky spočívající v žádostech o vyrovnání. Požadavek Řecka se zejména týkal škod na životním prostředí údajně způsobených společností TVX Hellas. Požadavek společnosti TVX Hellas se týkal výdajů na ochranu životního prostředí a investičních ztrát, které společnost údajně utrpěla kvůli zrušení povolení k těžbě v roce 2002. Komise také zaznamenává, že hodnota aktiv nebyla v době výše uvedeného vyrovnání žádným způsobem posouzena. Cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla proto spojena s údajnými závazky obou stran, a nikoli s hodnotou aktiva.
(56)
Komise konečně zaznamenává, že rozhodnutí společnosti TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem jejích značných investic do dolu v Olympii, a tedy s hodnotou investice do dolu v Olympii, a nikoli s hodnotou dolu v lokalitě Stratoni. Společnost Ellinikos Xrysos žádné podobné investice neučinila, a tak nebyla nezdarem těchto investic dotčena. Komise se tak domnívá, že cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla pouze výrazem obchodního vztahu mezi TVX Hellas a Řeckem a konkrétní situace společnosti TVX Hellas v době prodeje. Nemohla proto představovat samostatné obchodní ujednání, jakým bylo ujednání mezi Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(57)
Vzhledem k předchozímu (54. až 56. bod odůvodnění) dochází Komise k závěru, že neexistuje žádná spojitost mezi vyrovnáním pohledávek mezi Řeckem a TVX Hellas a hodnotou aktiva.
(58)
Na základě výše uvedeného a za účelem zjištění, zda prodejní cena vyjadřovala tržní hodnotu aktiv, rozdělila je Komise do tří kategorií: a) doly, b) pozemky a c) nerostné zásoby. Pro výpočet tržní hodnoty aktiv se Komise spolehla na zprávu Behre Dolbear (viz 19. bod odůvodnění). Pokud jde o pozemky, Komise ověřila hodnotu uvedenou ve zprávě pomocí ceny zaplacené za dotyčné pozemky při předchozí veřejné soutěži v roce 1995 (viz 11. bod odůvodnění).
(59)
Řecko a příjemce tvrdí, že zprávu Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože jejím cílem bylo přilákat pozornost investorů. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože přilákání pozornosti investorů je hlavní a oprávněný cíl každé zprávy o ocenění vypracované pro hospodářské subjekty v tržním prostředí, kteří hledají finanční prostředky na finančních trzích. Ověřovat platnost každého ocenění je sice zásadní, ale pouhá skutečnost, že zpráva o ocenění má přilákat investory, nestačí k jejímu zpochybnění.
(60)
Řecko a příjemce také tvrdí, že zprávu nelze brát v úvahu, protože její referenční okamžik (červen 2004) není stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003).
(61)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear je skutečně datována dne 30. června 2004, ovšem její obsah lze považovat soudobý s prodejem z prosince 2003, protože je založena na kolísání cen kovů v období 1993-2003.
(62)
Řecký stát a Ellinikos Xrysos tvrdí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože za účelem výpočtu celkové hodnoty společnosti zpráva uvádí podrobné posouzení hodnoty prodaných aktiv na podrobně rozepsaném základě.
a.a Výpočet hodnoty dolů
a.a.1. Tvrzení týkající se hodnoty dolů
(63)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Tvrdí také, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 odrážela hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože byl jediný v provozu. Řecko zejména souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(64)
Komise zaznamenává, že rozhodnutí o zrušení z roku 2002 měla dopad pouze na hodnotu dolu v Olympii, protože v době prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a tudíž měl určitou hodnotu. TVX Hellas zároveň přerušila provoz kvůli nezdaru své investice v oblasti těžby zlata, když byla zrušena povolení k těžbě v dolu v Olympii. Její jednání se proto týkalo pouze hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(65)
Pokud jde o lokalitu ve Skouries, řecké orgány a příjemce tvrdí, že zde nikdy nedošlo k žádné těžební činnosti nebo k investicím, s výjimkou důlního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003, a že zřízení těžebního zařízení v této lokalitě vyžaduje značné investice.
(66)
Komise zaznamenává, že lokalita ve Skouries neměla povolení k těžbě nebo připravenou těžební infrastrukturu. Řecké orgány a příjemce ale nepředložili žádnou informaci nebo zásadní argument, který by prokázal, že provoz ve Skouries nebyl úředně povolen nebo nebyl hospodářsky proveditelný. Podle zprávy Behre Dolbear představovaly v roce 2004 kapitálové náklady na rozvoj dolu ve Skouries a jeho výstavbu částku 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR. Behre Dolbear ve své zprávě vyjadřuje názor, že se jedná o náklady „přiměřené“. Komise se proto domnívá, že v případě Skouries neexistovaly žádné úřední nebo ekonomické překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu důlní infrastruktury a provozování těžby.
(67)
Na základě výše uvedeného (63. až 66. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že v době prodeje byla tržní hodnota dolu v Olympii skutečně ohrožena rozhodnutími o zrušení z roku 2002, zato tržní hodnota dolů ve Stratoni a Skouries ohrožena nebyla. V době prodeje z roku 2003 bylo proto možno provést odhad tržní hodnoty dolů Cassandra.
a.a.2. Výpočet hodnoty dolů
(68)
Za účelem výpočtu hodnoty dolů Cassandra přistoupila Komise k přezkumu každého ze tří dolů, které tvoří doly Cassandra (Stratoni, Olympie a Skouries), z následujících dvou stránek: a) hodnoty dolu, jež musí být založena na hospodářských faktorech existujících v době prodeje, a b) provozuschopnosti dolu z hlediska vytvoření výše zmíněné hodnoty. Na základě těchto dvou faktorů dospěla Komise k závěru, že doly ve Stratoni a Skouries měly určitou hodnotu, již by bylo možno zjistit, zatímco hodnotu dolu v Olympii bylo v době prodeje z roku 2003 obtížné stanovit.
(69)
Za účelem ocenění hodnoty dolů použila Komise zprávu Behre Dolbear. Pro výpočet spravedlivé tržní hodnoty dolů Cassandra používá zpráva tři metody: a) ocenění na základě příjmového přístupu (19), b) ocenění na základě souvisejících transakcí (srovnatelných prodejů) a c) přístup na základě tržní kapitalizace (20). Hodnoty, k nimž se dospěje použitím těchto tří metod, jsou následující: a) 130,3 - 402,5 milionu USD čili 107,2 - 331,1 milionu EUR, b) 504,7 milionu USD čili 415,2 milionu EUR a c) 614,9 milionu USD čili 505,9 milionu EUR. Rozpětí ocenění v případě příjmového přístupu je zapříčiněno použitím různých cenových scénářů (viz 72. bod odůvodnění). Z těchto tří metod se Komise držela příjmového přístupu. Důvody jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:
Tabulka
Důvody pro použití příjmového přístupu
Příjmový Přístup
Související Transakce
Tržní Kapitalizace
Příjmový přístup poskytuje podrobné hodnoty pro každý ze tří těžebních závodů na základě cen kovů známých v době prodeje dolů. Při oceňování hodnoty aktiva při transakci mohou být zohledněny pouze faktory platné v okamžiku transakce.
Výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické. Podle Behre Dolbear je metoda souvisejících transakcí kontroverzní, protože každé rudné ložisko, a to i stejného nerostu, se do určité míry liší od jiných ložisek z hlediska mineralogie, těžebních podmínek, metalurgie, životního prostředí, sociálních otázek, jakosti rudy atd.
Zpráva Behre Dolbear obsahuje také poznámku American Appraisal Associates ohledně metody tržní kapitalizace, podle které se tržní kapitalizace doporučuje jako sekundární metoda ocenění, nebo-li jako přibližný odhad vhodný pro kontrolu ocenění provedených pomocí primární metody.
U příjmového přístupu se jedná o primární metodu ocenění, a tudíž o spolehlivější metodu. V tomto konkrétním případě k tomu metoda tržní kapitalizace ověřuje pouze hodnotu vyplývající z tržních kapitalizací v první polovině roku 2004, které nelze přijmout, protože se jedná o informace až z doby po prodeji. Metodu tržní kapitalizace proto nelze použít ani jako sekundární metodu ocenění.
Behre Dolbear zřejmě přikládá větší důvěryhodnost hodnotě získané pomocí příjmového přístupu, protože uvádí: „Behre Dolbear po léta kladla zvláštní důraz na hodnotu získanou pomocí příjmového přístupu“ (shrnutí hodnot na straně 43 zprávy Behre Dolbear).
(70)
Řecko souhlasí s tím, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a to pouze při zohlednění jejího data (30. červen 2004) a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(71)
Na základě příjmového přístupu odhaduje Komise hodnotu dolů v době prodeje z roku 2003 následovně (viz 72. až 79. bod odůvodnění).
(72)
Příjmový přístup odhaduje spravedlivou tržní hodnotu dolů Cassandra na zprovoznitelné úrovni (21) prokázané provozem dolů, a to s přesně stanovenými náklady a prokázanými a pravděpodobnými zásobami (22). Pro určení hodnoty používá zpráva tři různé scénáře založené na cenách platných v následujících obdobích: a) průměr za období 1993-2003, b) pouze první polovina roku 2004 a c) průměr za období 1993-2003 a první polovina roku 2004 (děleno 2). Komise se domnívá, že může zohlednit pouze scénář průměru za období 1993-2003, a nikoli dva další, protože tento scénář vychází z cen a nákladů známých v době prodeje, k němuž došlo v prosinci 2003. Historické ceny v letech 1993 až 2003 použité společností Behre Dolbear navíc nevykazují za celé období 1993-2003 žádný zvláštní trend, tzn. že během různých let kolísají, a Komise se proto domnívá, že průměr za období 1993-2003 vyjadřuje lépe historický vývoj na trhu s kovy. Ceny v první polovině roku 2004 mimoto nevypovídají o hodnotě dolů, protože se jedná o okamžitý obrázek bez zohlednění kolísání. Zohlednění kolísání je přitom zásadní pro minimalizaci dopadu neobvyklých výkyvů nebo náhodných událostí a získání spolehlivého obrazu o hodnotě dolů.
(73)
Řecko a příjemce tvrdí, že společnost Behre Dolbear oceňuje čistou aktuální hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(74)
Komise konstatuje, že na odděleném základě dosahují čisté aktuální hodnoty (na zprovoznitelné úrovni) přidělené v rámci příjmového přístupu třem důlním projektům následující částky: a) Olympie: -28,79 milionu USD, tj. -23,7 milionu EUR, b) Stratoni: 10,48 milionu USD, tj. 8,6 milionu EUR, a c) Skouries: 15,72 milionu USD, tj. 12,9 milionu EUR. Součet těchto tří hodnot se rovná záporné hodnotě ve výši -2,59 milionu USD.
(75)
Komise přesto neuznává výše uvedené tvrzení Řecka a příjemce. Z výše uvedených hodnot zaznamenává, že čistá aktuální hodnota (na zprovoznitelné úrovni) byla u dolu Olympie v době prodeje skutečně záporná. Nicméně se domnívá, že záporná čistá aktuální hodnota dolu v Olympii znamená, že v době prodeje by byl záporný předpokládaný zisk vyplývající z provozování dolu při úrovni cen pozorovaných za předchozích 11 let. Vzhledem k ceně zlata by se každý vlastník dolu v Olympii rozhodl důl neprovozovat a snažil by se co možná nejvíce vyhnout ztrátám. Jak je prokázáno, mohl kupec neprovozováním dolů omezit ztráty na 5,5 milionu EUR, což představuje výši nákladů, které musel nést ze smlouvy z důvodů ochrany životního prostředí a údržby. Z této pouhé skutečnosti ale nelze vyvozovat, že by hodnota dolu v Olympii měla být oceněna na -5,5 milionu EUR, protože z vlastnictví dolu v zásadě vyplývají i různé možnosti: vlastník může důl provozovat v příhodné době (ceny zlata jsou dostatečně vysoké) a rozhodnout se ho ve zlých časech neprovozovat (ceny zlata nejsou dostatečně vysoké). Společnost Ellinikos Xrysos se proto mohla rozhodnout převzít důl jako součást balíčku dolů Cassandra nebo s výhledem, že bude později schopna provést nutné investice do dolu v Olympii, aby obnovila ziskovou těžbu, pokud ceny zlata dosáhnou úrovně (značně) převyšující úroveň v období 1993-2003.
(76)
Získat spolehlivý odhad této opční hodnoty je skutečně obtížné. A co je ještě důležitější, každá podobná hodnota by musela být upravena, aby zohlednila (možná vysokou) pravděpodobnost, že i v případě, kdy by ceny zlata byly dostatečně vysoké, aby zajistily ziskový provoz, by nemuselo být uděleno povolení k těžbě. Jak je uvedeno výše (viz 12. bod odůvodnění), povolení k těžbě a získávání zlata v Olympii bylo zrušeno z environmentálních důvodů, které byly považovány za závažné. Bylo by proto vhodné nahlížet na Olympii jako na důl, u nějž je možno opatrně odhadnout opční hodnotu jako nulovou. Čistou hodnotu dolu v Olympii je proto nutno ocenit na -5,5 milionu EUR.
(77)
Komise se naopak domnívá, že se jednotlivé hodnoty dolů ve Stratoni a Skouries rovnají částce 21,5 milionu EUR, což představuje součet hodnot obou dolů podle zprávy Behre Dolbear (8,6 milionu EUR a 12,9 milionu EUR - viz 74. bod odůvodnění), protože:
a.
důl ve Stratoni měl platné povolení k těžbě, vytvořenou těžební infrastrukturu a kladnou hodnotu plynoucí z jeho provozování (kladnou čistou aktuální hodnotu), a byl tak v době prodeje funkční;
b.
pokud jde o Skouries, Komise se domnívá, že neexistovaly žádné úřední nebo hospodářské překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu těžební infrastruktury a provozování těžby; důl ve Skouries měl také kladnou hodnotu vyplývající z jeho provozování (kladná čistá aktuální hodnota).
(78)
Řecko a příjemce tvrdí, že hodnotu dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Komise nepřijímá toto tvrzení, protože důl ve Stratoni vlastnil v době prodeje platné povolení k těžbě, jak je prokázáno výše. Výše je rovněž prokázáno, že pro udělení povolení k těžbě pro důl ve Skouries neexistovaly žádné úřední překážky. Náklady na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries se omezovaly na honoráře geologům a dalším odborníkům za přípravu studií požadovaných pro povolení a poplatky za záruku požadovanou příslušným ministerstvem. Podle dokumentace předložené řeckými orgány dosahovaly výše uvedené náklady jednorázově částky přibližně 5 000 EUR a navíc nejvýše 600 000 EUR za rok. Ve srovnání s celkovými kapitálovými náklady na rozvoj dolu a výstavbu ve Skouries, které dosáhly v roce 2004 částky 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění), považuje Komise tyto částky za nízké. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady na povolení k těžbě nepředstavovaly překážku pro společnost ochotnou do dolu ve Skouries investovat. Komise rovněž zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear zahrnuje do výpočtu čisté aktuální hodnoty dolu také „správní“ náklady. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady (na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries) byly ve zprávě Behre Dolbear zohledněny.
(79)
Na základě předchozího je hodnota dolů odhadnuta na 16 milionů EUR pro všechny tři doly (21,5 milionu EUR - 5,5 milionu EUR).
a.b Výpočet hodnoty pozemků
(80)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků.
(81)
Vzhledem k výše uvedenému považuje Komise dotyčné pozemky za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu, a to vzhledem k zvláštní povaze těžební činnosti (znečištění, rozrušení životního prostředí atd.), která činí z možnosti obchodovat s tímto aktivem odděleně od dolů spornou záležitost.
(82)
Komise se ale přesto domnívá, že každé obchodní aktivum má určitou hodnotu, protože přispívá nebo může přispívat k činnosti společnosti a k vytváření příjmů. Doly Cassandra představovaly v době prodeje provozuschopný podnik, a Komise má proto za to, že pozemky mohly být využívány k provozu dolů, a měly tak určitou hodnotu. Komise proto nemůže uznat tvrzení předložené Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn.
(84)
Komise ale konstatuje, že zpráva Behre Dolbear pozemky zohledňuje, a to odděleně od dolů. Zpráva Behre Dolbear považuje pozemky za jiné než nerostné aktivum dolů Cassandra a nezávisle na příjmovém přístupu je oceňuje na 6 milionů EUR (23).
(85)
Behre Dolbear ale ve své zprávě uvádí, že se u hodnoty přisouzené pozemkům jedná o hodnotu uvedenou společností Ellinikos Xrysos a že sama pozemky neoceňovala. Komise proto musí tuto hodnotu ověřit.
(86)
Komise za tím účelem použila cenu zaplacenou za pozemky při veřejné soutěži z roku 1995 na prodej dolů Cassandra společnosti TVX Hellas (viz 11. bod odůvodnění). Nejedná se o primární, ale o sekundární výpočet za účelem ověření platnosti hodnoty uváděné ve zprávě Behre Dolbear (6 milionů EUR).
(87)
Řecké orgány souhlasí s tím, že hodnota stanovená při veřejné soutěži z roku 1995 může být brána v úvahu a že hodnotu pozemků lze považovat za nezměněnou. Komise zaznamenává, že v souvislosti s prodejem dolů Cassandra společnosti TVX Hellas v roce 1995 byla za pozemky stanovena cena ve výši 1,2 miliardy GRD. Komise zdůrazňuje, že pro pozemky dolů Cassandra neexistují žádné platné cenové reference nebo cenové indexy a že tyto pozemky jsou považovány za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu (viz 81. bod odůvodnění). Pokud by podobné platné cenové reference nebo cenové indexy existovaly, bylo by možné vypočítat aktualizovanou referenční hodnotu. Jelikož neexistují, považuje Komise cenu z roku 1995 v tomto konkrétním případě za nejlepší dostupné ocenění. Komise proto bere výchozí částku ve výši 1,2 miliardy GRD čili 3,5 milionu EUR (při použití směnného kurzu 340,75 GRD za 1 EUR, za kterého Řecko přistoupilo v roce 2001 k eurozóně) za spravedlivou tržní hodnotu pozemků.
(88)
Po roce 1995 získala společnost TVX Hellas dalších 70 parcel (v období 1997-2000, a to především v roce 1998 a 1999). Komise zaznamenává, že pořizovací hodnota těchto 70 dodatečných parcel dosahuje výše 1,1 milionu EUR, jak je uvedeno v účetních závěrkách TVX Hellas. Komise považuje tuto pořizovací cenu za tržní, protože ji stanovil trh. Sečtením obou výše uvedených hodnot (3,5 milionu EUR a 1,1 milionu EUR) lze stanovit celkovou spravedlivou tržní hodnotu pozemků na 4,6 milionu EUR.
(89)
Tato částka ve výši 4,6 milionu EUR představuje jmenovitou hodnotu pozemků v roce 2003, která vychází z cen v roce 1995 a v období 1997-2000. Komise se domnívá, že je nutno tuto hodnotu upravit v souladu s řeckým všeobecným indexem cen průmyslové výroby za období 1995-2003 a 1998-2003. Je použit index cen průmyslové výroby, protože dotyčné pozemky jsou aktivem průmyslové společnosti a úprava musí odpovídat cenovým změnám v odvětví průmyslu. Tato úprava prodejních cen z roku 1995 a období 1997-2000 vede ke konečné částce ve výši 5,9 milionu EUR v prosinci 2003.
(90)
Komise konstatuje, že výše uvedená hodnota ve výši 5,9 milionu EUR je téměř totožná s hodnotou ve výši 6 milionů EUR uváděnou Behre Dolbear v její zprávě o ocenění (viz 84. bod odůvodnění). Komise se domnívá, že tato těsná shoda potvrzuje spolehlivost ocenění pozemků společností Ellinikos Xrysos, které použila zpráva Behre Dolbear, a opravňuje tak použití částky ve výši 6 milionů EUR jako spravedlivé tržní hodnoty v prosinci 2003.
a.c Výpočet hodnoty nerostných zásob
(91)
Prodej z roku 2003 zahrnoval také množství nerostných zásob s koncentráty zlata (24). Řecké orgány a příjemce tvrdí, že výše uvedené zásoby měly v roce 2003 zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým souvisejícím nákladům.
(92)
Řecké orgány předložily výpočet cenového prahu rentability, při kterém by se těžba výše uvedených zásob stala ziskovou. Vzhledem ke koncentraci zlata v rudě, tzn. 0,7 unce zlata na tunu rudy, a ceně zlata dne 12. prosince 2003, tzn. 407 USD za unci, dosahovala hodnota zlata koncentrovaného ve zlatonosné rudě částky 284,9 USD na tunu. Řecké orgány také předložily údaje o nákladech spojených s těžbou výše uvedených zásob: provozní náklady ve výši 245 USD na unci a 171,5 USD na tunu, dopravní náklady ve výši 50 USD na tunu, pokuty za čištění ve výši 270 USD na tunu a výrobní poplatky ve výši 5 USD na unci a 4,1 USD na tunu. Součet výše uvedených údajů vede k záporné prodejní ceně ve výši -210,7 USD za tunu.
(93)
Komise výše uvedený výpočet ověřila. Domnívá se, že kvůli výše uvedeným důvodům ceny a nákladů nebyla cena nerostných zásob v době prodeje zisková. Těžba zásob zlatonosných rud by snad bývala mohla být zisková, kdyby se změnily přepravní náklady nebo by se dalo předpokládat, že se změní, to však bylo nepostižitelné. Ani zpráva Behre Dolbear hodnotu zásob zlatonosných rud neuvádí. Komise se proto domnívá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat.
(94)
Hellenic Mining Watch uvádí, že zásoby zlatonosných rud mají výraznou hodnotu, která dosahuje částky 80 milionů EUR. Komise zaznamenává, že Hellenic Mining Watch nepředložila žádné důkazy nebo údaje, které by tuto hodnotu ve výši 80 milionů EUR prokazovaly. Na tomto základě a vzhledem k výše uvedenému výpočtu, ze kterého vyplývá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat, Komise tvrzení Hellenic Mining Watch zamítá.
(95)
Komise zaznamenává, že aktiva prodaná v prosinci 2003 zahrnovala také dvě ložiska olova a zinku. Zpráva Behre Dolbear obsahuje odhad hodnoty stávajících koncentrátů olova a zinku k 30. červnu 2004 (25). Tento odhad je oddělen od výpočtu čisté aktuální hodnoty dolů a není součástí ocenění v rámci příjmového přístupu. Poskytuje údaj o čistém výnosu majitele dolu z tavení (26): za prvé se hodnota obsahu kovu (olova, stříbra a zinku) vypočítává na základě aktuálních cen a dostupných množství; za druhé se uplatňuje „platební rozvrh tavení“ (náklady na další zpracování, které kupec nerostů účtuje jejich producentovi), jenž zohledňuje konkrétní podmínky pro odvození těchto nákladů (konkrétní míry znehodnocení, náklady na zpracování a rafinování, dopravné); a na závěr je platební rozvrh tavení odečten od výše uvedené hodnoty obsahu kovu (27).
(96)
Komise zaznamenává, že výše uvedená metoda je standardní metodou pro výpočet úhrad za kovy. Komise proto použije výše uvedenou metodu pro odhad tržní hodnoty nerostných ložisek, které společnost Ellinikos Xrysos získala v prosinci 2003, a bude přitom vycházet z množství nerostů v ložiscích a cen kovů v prosinci 2003 (28). Uplatněním výše uvedené metody pro množství nerostů, ceny kovů v prosinci 2003 a konkrétních ustanovení platebního rozvrhu tavení společnosti Ellinikos Xrysos dochází Komise k závěru, že tržní hodnota nerostných ložisek nabytých společnosti Ellinikos Xrysos v prosinci 2003 dosahovala částky 3,7 milionu USD či 3 miliony EUR (při směnném kurzu 1,2254 USD za 1 EUR ze dne, kdy byly nerostné zásoby Ellinikos Xrysos prodány, tzn. ze dne 12. prosince 2003).
(97)
Komise zaznamenává, že podle sdělení příjemce byla ložiska olova a zinku nabytá v prosinci 2003 prodána v prosinci 2004 (1. prosince 2004 a 31. prosince 2004), tzn. po vypracování zprávy Behre Dolbear. Komise se proto domnívá, že konkrétní okolnosti použitelné pro výše uvedenou metodu (výpočet hodnoty ložisek v červnu 2004, viz 95. bod odůvodnění) platí také pro výpočet hodnoty nerostných ložisek v prosinci 2003, protože k jinému prodeji nerostů, který by mohl vytvořit nové okolnosti, mezi prosincem 2003 a červnem 2004 nedošlo.
a.d Závěr o zvýhodnění
(98)
Z výše uvedeného výpočtu vyplývá celková hodnota dolů Cassandra ve výši 25 milionů EUR, což představuje součet hodnoty dolů (16 milionů EUR), pozemků (6 milionů EUR) a nerostných zásob (3 miliony EUR).
(99)
Tato celková hodnota je výrazně nižší než hodnota uvedená ve zprávě Behre Dolbear jako spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra (500 milionů USD či 411 milionů EUR, viz 19. bod odůvodnění). Hodnota udaná ve zprávě Behre Dolbear byla uvedena v rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako příznak, že prodejní cena byla nižší než tržní hodnota dolů.
(100)
Důvodem opuštění hodnoty uvedené ve zprávě Behre Dolbear (500 milionů USD) je, že vyplývá ze dvou metod ocenění, jež nejsou pro tento konkrétní případ vhodné (viz výše uvedená tabulka 1), a to konkrétně metody „souvisejících transakcí“ a metody „tržní kapitalizace“, které nelze přijmout z následujících důvodů: a) výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické: každé nerostné ložisko, a to i v případě stejné komodity, se do určité míry liší od jiných ložisek; b) tržní kapitalizace se doporučuje jako sekundární metoda ocenění či jako přibližný odhad vhodný pro ověření ocenění provedeného za použití primární metody, jako je příjmový přístup, a v tomto konkrétním případě nelze metodu tržní kapitalizace použít ani jako sekundární metodu ocenění, protože ověřuje pouze hodnotu příjmového přístupu vyplývající z tržních kapitalizací během prvního pololetí roku 2004, což nelze přijmout, protože se jedná o údaj až z doby po dni, kdy došlo k prodeji; c) Behre Dolbear přikládá větší důvěryhodnost hodnotě vyplývající z příjmového přístupu.
(101)
Celková hodnota, k níž dospěla Komise (25 milionů EUR), je také podstatně nižší než rozpětí vyplývající z příjmového přístupu (107,2 milionu EUR až 331,1 milionu EUR, viz 69. bod odůvodnění). Důvodem je, že posledně uvedená cena zahrnuje: a) hodnoty aktiv, která nebyla v prosinci 2003 převedena, např. pohledávky, peněžní toky a nerostné zásoby (hodnoty z června 2004 se liší od hodnot z prosince 2003, viz výpočet v 91. až 97. bodě odůvodnění), a b) nerostné zdroje, které zpráva Behre Dolbear označila za spekulativní a nejisté (29) (těžitelný materiál nebo potenciál průzkumu). Posledně uvedené není zahrnuto do peněžních toků při určení čisté aktuální hodnoty v rámci příjmového přístupu (viz 72. bod odůvodnění), který vychází pouze z prokázaných a pravděpodobných zásob a vylučuje všechny ostatní zdroje. Výše uvedené hodnotové rozpětí k tomu také zahrnuje pro důl v Olympii v rámci tří různých cenových scénářů různé hodnoty. Komise tyto hodnoty nepřijímá (viz 72. až 76. bod odůvodnění). A konečně výše uvedené hodnotové rozpětí ovlivňují různé cenové scénáře, z nichž Komise připouští pouze jeden (viz 72. bod odůvodnění).
(102)
Komise dochází k závěru, že v době jejich prodeje společnosti Ellinikos Xrysos dosahovala tržní hodnota aktiv dolů Cassandra výše 25 milionů EUR.
(103)
Komise se domnívá, že hodnota zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos dosahuje výše 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi celkovou spravedlivou tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra (25 milionů EUR) a cenou zaplacenou při prodeji (11 milionů EUR).
(104)
Na základě výše uvedené analýzy argumentů předložených Řeckem a příjemcem a vzhledem k výpočtu tržní hodnoty prodaných aktiv a srovnání této tržní hodnoty s cenou, již Ellinikos Xrysos skutečně zaplatila, má Komise za to, že došlo ke splnění kritéria zvýhodnění.
b. Státní prostředky
(105)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že při prodeji v roce 2003 jednalo Řecko pouze jako prostředník a doly nikdy nevlastnilo. Tvrdí také, že Řecko neobdrželo při prodeji z roku 2003 žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Řecké orgány a příjemce konečně tvrdí, že prodejní transakce v roce 1995 proběhla mezi TVX Hellas a předchozím majitelem, kterým byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci.
(106)
Komise zaznamenává, že se Řecko podílelo aktivně na obou transakcích, které byly uskutečněny prostřednictvím dvou různých smluv. Ve druhé smlouvě na sebe Řecko přebírá povinnosti prodejce, ale má také nárok na příjem z prodeje. Tento příjem byl zaplacen přímo společnosti TVX Hellas, aby se pokryl konkrétní závazek řeckého státu, což znovu prokazuje úlohu Řecka jako prodejce, a nikoli pouhého prostředníka. Pokud jde o tvrzení, že prodej z roku 1995 proběhl mezi TVX Hellas a soukromou společností, považuje jej Komise v otázce státních prostředků v tomto konkrétním případě za nepodstatné, protože toto kritérium je posuzováno pouze u prodeje z roku 2003.
(107)
Komise proto argumenty uváděné řeckými orgány a příjemcem neuznává a má za to, že došlo ke splnění kritéria státních prostředků.
c. Selektivita
(108)
Doly Cassandra byly prodány společnosti Ellinikos Xrysos, a tato společnost tak měla selektivní prospěch z rozdílu mezi prodejní cenou a tržní hodnotou prodaných aktiv. Komise se proto domnívá, že se jedná o selektivní opatření, protože přináší prospěch pouze této konkrétní společnosti.
(109)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(110)
Ellinikos Xrysos působí v odvětví, s jehož produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka se zinek, měď, olovo, zlato a stříbro těží v jedenácti členských státech, a to konkrétně ve Spojeném království, Itálii, Finsku, Polsku, Rumunsku, Bulharsku, Španělsku, Irsku, Portugalsku, Švédsku a na Slovensku (30). Se zinkem, mědí, olovem, zlatem a stříbrem se obchoduje ve všech členských státech (31). Dotyčná opatření podpory k tomu poskytla společnosti Ellinikos Xrysos výhodu oproti jejím konkurentům (viz 39. až 104. bod odůvodnění). Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno považovat tyto podniky za postižené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy.
(111)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(112)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prodej dolů Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos v roce 2003 představuje státní podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi cenou zaplacenou při prodeji z roku 2003, a to konkrétně 11 milionů EUR, a tržní hodnotou prodaných aktiv v okamžiku prodeje, a to konkrétně 25 milionů EUR.
OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
a. Státní prostředky
(113)
Podle Řecka a příjemce nemá snížení zákonných poplatků dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty, a nikoli veřejní zaměstnanci a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny. Podle Řecka stát nezaplatil žádné zákonné poplatky. Snížení zákonných poplatků je nicméně uvedeno v článku 5 kupní smlouvy, který stanoví, že zákonná práva a poplatky „budou omezeny na 5 % minimálního poplatku stanoveného v příslušných právních předpisech“.
(114)
Komise souhlasí s názorem, že notáři nejsou veřejní zaměstnanci. Na druhé straně Komise zaznamenává, že notáři skutečně poskytují veřejnou službu. Nedostávají ovšem mzdu a jejich příjem pochází výlučně od jejich zákazníků, a nikoli ze státního rozpočtu.
(115)
Komise také zaznamenává, že v kupních smlouvách hradí zákonné poplatky smluvní strany. V tomto konkrétním případě Komise přijímá tvrzení řeckých orgánů, že stát neuhradil výše zmíněné poplatky namísto kupce.
(116)
Komise tak má za to, že snížení zákonných poplatků nezahrnuje státní prostředky, a nepředstavuje tak státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(117)
Pokud jde o prominutí daně, cílem daní je financovat státní rozpočet. Nevybrání daní proto připravuje stát o prostředky. Komise má tak za to, že prominutí daně zahrnuje státní prostředky.
b. Zvýhodnění
(118)
Komise zaznamenává, že na prodej dolů Cassandra se vztahovaly dvě daně: 1) daň z převodu dolů se sazbou ve výši 5 % a 2) daň z převodu pozemků se sazbou ve výši 7 % až 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos tvrdí, že by uložení daně při prodeji v roce 2003 bylo předčasné, protože kupní smlouva nebyla kvůli doložce o zrušení konečná. Komise toto tvrzení neuznává, protože tato zvláštní doložka o zrušení stanoví zrušení prodeje pouze v případech, kdy smluvní strany nesplní určité závazky, a existuje tedy kvůli zabezpečení platnosti smlouvy. Jedná se o standardní doložku ve většině smluv a neznamená, že smlouvy nejsou konečné. Smlouva navíc stanoví, jak má vstoupit v platnost: její článek 9 stanoví, že smlouva má vstoupit v platnost v den zveřejnění schvalovacího zákona ve Věstníku řecké vlády. Smlouva k tomu nijak nezmiňuje, že by neměla konečný status. Komise se proto domnívá, že smlouva byla skutečně konečná a že příslušné daně měly být uloženy.
(120)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že hodnota dolů byla záporná, a proto bylo nutno motivovat případné kupce. K tomuto tvrzení Komise poznamenává, že hodnota dolů v době prodeje nebyla záporná, ale kladná a dosahovala výše 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění).
(121)
Komise zaznamenává, že podle řeckého horního zákona je převod dolů zdaněn sazbou ve výši 5 % jejich hodnoty a že toto zdanění je použitelné pro transakce „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“). Řecké orgány tvrdí, že u transakcí „s protiplněním“ se jedná o transakce vyvolané nešťastnými událostmi, např. úmrtím majitele, a daň ve výši 5 % je tak použitelná pouze na tyto transakce, a nikoli v tomto konkrétním případě. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože se podle jejího šetření u transakcí „s protiplněním“ jedná o transakce, u nichž nabyvatel určitého aktiva něco vrátí v podobě vyrovnání, a obecněji u nichž existuje určitá forma vyrovnání za akvizici. Jedná se o ustálený a přijatý výklad (32).
(122)
V roce 2003 měly doly tržní hodnotu 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že odpovídající daň z prodeje dolů v roce 2003 měla dosahovat 0,8 milionu EUR.
(123)
Řecko k tomu přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob. Komise k této otázce obdržela dva různé dopisy, jeden od ministerstva financí a druhý od ministerstva životního prostředí, energie a změny klimatu (příslušného pro důlní záležitosti), které si navzájem protiřečí. Komise upozornila řecké orgány na tento rozpor, ale nikdy neobdržela dopis s konečným stanoviskem. Komise proto přijímá informaci podanou ministerstvem financí, které je odpovědné za problematiku zdanění.
(124)
V roce 2003 měly pozemky tržní hodnotu 6 milionů EUR (jak je vypočítáno v 80. až 90. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že z prodeje pozemků v roce 2003 měla vyplynout daň ve výši 0,54 milionu EUR (33).
(125)
Jelikož kupní smlouva z roku 2003 stanovila pro převod nulovou sazbu daně, má Komise za to, že výše uvedená částka (celkem 1,34 milionu EUR) představuje zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos.
(126)
Řecko a příjemce tvrdí, že prominutí daně představovalo částku 38 000 EUR, a bylo proto pod prahem de minimis (34) a neposkytlo kupci zvýhodnění. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože práh de minimis, který byl v době prodeje z roku 2003 ve výši 100 000 EUR, se uplatňuje bez ohledu na podobu podpory nebo sledovaný cíl. Nelze proto napřed od sebe oddělit různá opatření podpory podle jejich obsahu, např. opatření 1 a 2, a potom vzít v úvahu pouze část opatření 2, tzn. prominutí daně. Komise zvážila v tomto konkrétním případě obě opatření podpory a shledala, že obě dohromady zahrnují podpůrné částky přesahující práh de minimis ve výši 100 000 EUR, a v souladu s tím dospěla k názoru, že poskytnutá podpora není v souladu s podmínkami podpory de minimis. Na základě výše uvedeného trvá Komise na závěru, k němuž dospěla ve 125. bodě odůvodnění.
c. Selektivita
(127)
Kritérium selektivity je splněno stejným způsobem jako ve 108. bodě odůvodnění.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(128)
Kritérium narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy je splněno stejným způsobem jako ve 110. bodě odůvodnění.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(129)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prominutí daně představuje státní podporu ve výši 1,34 milionu EUR ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Na druhé straně má Komise za to, že snížení zákonných poplatků nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.b. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(130)
Protože opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jejich slučitelnost vzhledem k výjimkám stanoveným v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(131)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(132)
V následující části Komise posoudí slučitelnost opatření v rámci těchto výjimek.
(133)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné: toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(134)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) jasně nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. V následující části posoudí Komise případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(135)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) je uvedeno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, „které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Doly Cassandra leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a společnost Ellinikos Xrysos by tak mohla být případně způsobilá pro regionální podporu.
(136)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době prodeje z roku 2003 (pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 (35)) stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(137)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 je cílem regionální podpory zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí.
(138)
Pokud jde o možnost považovat opatření za podporu na tvorbu pracovních míst, je nutno zdůraznit, že pro účely regionální podpory se tvorbou pracovních míst rozumí čistý nárůst v počtu pracovních míst v konkrétní provozovně v porovnání s průměrem po určité období, a veškerá pracovní místa ztracená v průběhu tohoto období tak musí být odečtena od zdánlivého počtu pracovních míst vytvořených v průběhu stejného období. Výše podpory musí být dále stanovena na základě mzdových nákladů a nesmí zejména přesáhnout určité procento nákladů na mzdu zaměstnané osoby, jež se vypočte za období dvou let.
(139)
V souvislosti s těmito požadavky Komise konstatuje, že kupní smlouva obsahovala pouze mlhavou doložku, která ponechávala na uvážení společnosti Ellinikos Xrysos rozhodnutí najmout jakýkoli počet zaměstnanců podle jejích potřeb, a výše uvedené podmínky nebyly tudíž splněny. Komise proto dospívá k názoru, že k vytvoření pracovních míst ve smyslu pokynů nedošlo.
(140)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 definují počáteční investici jako investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací) (36).
(141)
Na základě výše uvedené definice v pokynech Komise souhlasí s tím, že akvizice dolu v lokalitě Skouries je počáteční investicí. V době prodeje z roku 2003 neexistovala ve Skouries vytvořená těžební infrastruktura a bylo nutno investovat do fixního kapitálu za účelem zahájení provozu v novém dolu (viz 66. bod odůvodnění).
(142)
Pokud jde o důl ve Stratoni, Komise pochybuje o tom, zda lze prodej aktiv považovat za počáteční investici ve smyslu pokynů (37).
(143)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 lze však považovat za počáteční investici také investici do fixního kapitálu uskutečněnou ve formě koupě provozovny, která byla zavřena nebo která by byla zavřena, pokud by nebyla koupena.
(144)
V tomto ohledu Komise zaznamenává, že Řecko skutečně prokázalo, že doly byly zavřeny nebo by byly zavřeny, pokud by je společnost Ellinikos Xrysos nekoupila (38). Takovou investici by proto bylo možno považovat za počáteční.
(145)
Skutečnost, že je nutno prodej dolů Cassandra považovat za počáteční investici, nicméně neznamená, že je tato investice slučitelná podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Jak je ukázáno v níže uvedeném 146. až 152. bodě odůvodnění, nejsou splněny dvě podmínky stanovené pokyny:
(146)
Za prvé se u prodeje dolů Cassandra jedná o opatření ad hoc. V tomto ohledu pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 výslovně stanoví následující: „Výjimka ze zásady neslučitelnosti, kterou stanoví čl. [107 odst. 1] Smlouvy, může být udělena u regionální podpory pouze v případě, že lze zaručit rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu. […] Jednotlivá platba podpory ad hoc jednotlivému podniku nebo podpora omezená na jednu oblast činnosti může mít velký vliv na soutěž na daném trhu a její vliv na regionální rozvoj bude pravděpodobně příliš omezený. Taková podpora obecně spadá do okruhu specifických nebo odvětvových průmyslových politik a často není v souladu s duchem politiky regionální podpory jako takové. Politika regionální podpory musí zůstat, pokud jde o přidělení produktivních zdrojů mezi různá hospodářská odvětví a činnosti, neutrální. Komise se domnívá, že taková podpora nesplňuje podmínky stanovené v předešlém odstavci, pokud není prokázán opak“ (druhý odstavec bodu 2 pokynů).
(147)
Přestože bylo Řecko v době rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení řízení vyzváno, aby předneslo své stanovisko ohledně slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, Komise konstatuje, že žádným způsobem neprokázalo, že prodej dolů Cassandra zaručil rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu.
(148)
Za druhé musí mít regionální podpora motivační účinek, tzn. musí být skutečnou pobídkou k investování, k němuž by jinak v podporovaných oblastech nedošlo. V tomto duchu pokyny uvádějí, že „režimy podpory musí stanovit, že před zahájením práce na projektu musí být předložena žádost o podporu“ (39). Tato podmínka platí také pro opatření podpory ad hoc (40). Řecko neprokázalo, že příjemce vyhověl výše uvedenému požadavku ani že podal žádost o podporu před zahájením projektu.
(149)
Pokud jde o motivační účinek podpory, Komise navíc zaznamenává, že Řecko neprovedlo pro prodej dolů Cassandra otevřenou a bezpodmínečnou veřejnou soutěž. Komise se domnívá, že by podobná otevřená a bezpodmínečná veřejná soutěž byla ověřením, zda na trhu existují subjekty ochotné do dolů investovat, či nikoli. Jelikož žádná podobná veřejná soutěž neproběhla, zastává Komise názor, že Řecko neověřilo míru ochoty trhu investovat do dolů Cassandra, a tím pádem neověřilo nutnost podpory s motivačním účinkem.
(150)
Komise k tomu zaznamenává, že akvizice dolů Cassandra představovala investici do důlního odvětví. Jedná se o průmysl náročný na kapitál, v němž rozvoj podnikání a provoz vyžadují značné investice. V tomto konkrétním případě představovaly podle zprávy Behre Dolbear kapitálové náklady na rozvoj a výstavbu dolu ve Skouries částku 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění). Komise zaznamenává, že tato částka je značně vyšší než výše dotyčné podpory, a to konkrétně 15,34 milionu EUR (viz sdružené částky ve 111. a 124. bodě odůvodnění). Výše uvedená částka podpory zejména představuje pouhých 7 % nutné investice do jednoho z dolů. Komise k tomu neobdržela žádný důkaz, který by prokazoval, že společnost Ellinikos Xrysos nebyla schopna investovat bez podpory. Řecko a společnost Ellinikos Xrysos se právě naopak dohodly, že Ellinikos Xrysos bude do rozvoje dolů investovat kapitál (41). Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neměla motivační účinek a pro investory přející si získat doly Cassandra nebyla nutná.
(151)
Řecko tedy žádným způsobem neprokázalo motivační účinek dotyčné podpory.
(152)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že prodej dolů Cassandra nevyhovuje prověrce pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, aby mohla být podpora považována za slučitelnou jakožto podpora na počáteční investici.
(153)
Je možno také zvážit, zda nelze podporu prohlásit za slučitelnou jako podporu na provoz podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Pokyny definují podporu na provoz jako podporu zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku. V souladu s pokyny lze podporu na provoz poskytnout ve výjimečných případech v oblastech, které jsou způsobilé podle výjimky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(154)
Podle pokynů je ale podpora na provoz podporou „zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku“ (bod 4.15). U stávajících nákladů se jedná o nekapitálové a obvykle se opakující výdaje nutné pro provozování podnikatelské činnosti. Dotyčná podpora nefinancovala stávající náklady v tomto smyslu, ale investici do fixního kapitálu (akvizice dolů a pozemků) a prominutí daně splatné z výše uvedené investice (daň z převodu). Dotyčná podpora tak nefinancovala stávající výdaje. Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neodpovídá definici podpory na provoz ve smyslu pokynů.
(155)
Navíc lze podle pokynů poskytnout podporu na provoz v oblastech, které jsou způsobilé, za předpokladu, že její úroveň proporcionálně odpovídá znevýhodněním, která mají být zmírněna, a je na členských státech, aby prokázaly znevýhodnění a posoudily jejich důležitost. V tomto konkrétním případě nepředložilo Řecko žádné měření nebo výpočet znevýhodnění oblasti a úrovně podpory, aby prokázalo, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(156)
Podle pokynů musí být podpora na provoz časově omezená a musí se postupně snižovat. Komise konstatuje, že dotyčný prodej nebyl předmětem žádného časového omezení nebo postupného snižování. Jak prodejní cena, tak prominutí daně, v podobě stanovené v kupní smlouvě, byly určeny a schváleny bez odkazu na jakoukoli časovou lhůtu nebo snížení.
(157)
Komise proto dochází k názoru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů.
(158)
Komise má tedy za to, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře ze roku 1998.
(159)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, jež prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem podle článků 107 a 108 SFEU (42), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se u Ellinikos Xrysos jedná o velký podnik, jak je prokázáno ve výše uvedeném 12. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům vyloučena z oblasti působnosti nařízení.
(160)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, musí členský stát potvrdit materiální motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje životaschopnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(161)
Podle obecného nařízení o blokových výjimkách nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou v případě, že provozovna byla zavřena nebo by byla zavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, je považováno za způsobilý náklad, pokud transakce proběhla za tržních podmínek. Řecké orgány uznávají, že transakce proběhla bez otevřené, bezpodmínečné a transparentní veřejné soutěže nebo bez nezávislého ocenění tržní hodnoty aktiv dolů Cassandra. Komise se proto domnívá, že dotyčný prodej neproběhl podle tržních podmínek.
(162)
Z toho plyne, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(163)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU je uvedeno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(164)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná a že společnost Ellinikos Xrysos není způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Podle bodu 7 pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999, které byly použitelné v době prodeje v roce 2003 (43), „není nově vzniklý podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Tak je tomu například v případě, jestliže nový podnik vznikne na základě likvidace předcházejícího podniku nebo jestliže pouze převezme aktiva takového podniku“. Ellinikos Xrysos je společnost, jež vznikla tři dny před nabytím dolů Cassandra. Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí solidního restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Závěr tak zní, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(165)
Pokud jde konečně o podporu na ochranu životního prostředí, společnost Ellinikos Xrysos byla povinna splnit platné environmentální normy. Byla zejména povinna investovat do ochrany životního prostředí a provozovat těžební činnost v souladu s právními předpisy Řecka a EU v oblasti ochrany životního prostředí. Jelikož výše uvedené bylo stanoveno zákonem jako povinné, nebylo nutno poskytovat společnosti Ellinikos Xrysos podporu, aby právním předpisům dostála.
(166)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že dotyčná opatření podpory nejsou slučitelná se SFEU.
(167)
Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla tato aktiva prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představují neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos. Komise má také za to, že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
V ZÁVĚR
(168)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že příslušná opatření představují státní podporu ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(169)
Komise navíc dochází k závěru, že příslušná opatření podpory nejsou slučitelná s vnitřním trhem. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje rovněž neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(170)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí takovou podporu zrušit nebo upravit (44). Povinnost členského státu zrušit podporu považovanou Komisí za neslučitelnou se společným trhem slouží podle ustálené judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (45). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (46).
(171)
V souladu s touto ustálenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (47) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(172)
Jelikož dotčená opatření jsou považována za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro vrácení musí být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy mohl příslušnou podporu využívat, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(173)
Neslučitelným prvkem podpory příslušných opatření je součet a) rozdílu mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos (14 milionů EUR), a b) výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala musela zaplatit za nabytí aktiv, tj. dolů a pozemků (1,34 milionu EUR). Výše uvedený součet dosahuje částky 15,34 milionu EUR.
(174)
Pokud jde o navrácení, Komise navíc zaznamenává, že článek 4 kupní smlouvy z roku 2003 obsahuje dvě ustanovení o zrušení, ve kterých je upřesněno, že společnost Ellinikos může zrušit prodej v následujících případech: a) správního nebo právního aktu řeckých orgánů, kterým se mění status povolení k těžbě nebo b) soudního rozhodnutí (týkajícího se statusu povolení k těžbě) o zastavení provozu nebo provedení investičního plánu. V obou případech by společnost Ellinikos Xrysos vrátila aktiva řeckému státu a dostala by vrácenu celkovou částku ve výši 11 milionů EUR s možnou dodatečnou odměnou.
(175)
Řecké orgány uvedly, že obě tato ustanovení mohou být uplatněna v případě rozhodnutí Komise o vrácení neslučitelné podpory. Zda tomu tak skutečně je, je otázkou výkladu smlouvy a vnitrostátních právních předpisů. Pokud by však byla tato ustanovení uplatněna, nesmí to mít žádný vliv na povinnost Řecka získat zpět podporu ve výši uvedené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 15,34 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Ellinikos Xrysos prodejem aktiv a pozemků pod jejich hodnotou a prominutím návazných daní s cílem zajistit zaměstnanost, chránit životní prostředí a vytvořit motivační pobídku pro případné kupce dolů Cassandra, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (49), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude navrácena zpět okamžitě a účinně.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky z podpory, jež má být vrácena), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, jež má být vrácena, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecku.
V Bruselu dne 23. února 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. februára 2011
o štátnej pomoci, C 48/08 (ex NN 61/08), ktorú Grécko poskytlo spoločnosti Ellinikos Xrysos SA
[oznámené pod číslom K(2011) 1006]
(Iba grécke znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2011/452/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (1) v súvislosti s opatrením pomoci č. C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Dňa 9. júla 2007 Komisia dostala sťažnosť s tvrdením, že Grécko prijalo dve opatrenia, ktorými poskytlo štátnu pomoc spoločnosti Ellinikos Xrysos SA (ďalej len „Ellinikos Xrysos“). Po výmene informácií Komisia 10. decembra 2008 začala konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa údajných opatrení.
(2)
Grécko predložilo pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania listom z 23. februára 2009.
(3)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie10. marca 2009 (3). Pripomienky zaslali štyri zainteresované strany: spoločnosť Ellinikos Xrysos, príjemca údajných opatrení, 10. apríla 2009, spoločnosť European Goldfields Ltd, hlavný akcionár spoločnosti Ellinikos Xrysos, 10. apríla 2009, odborové zväzy baní Cassandra, 2. apríla 2009, Grécky banský úrad, grécka spoločnosť, ktorej cieľom je „ochrana životného prostredia a verejnosti pred negatívnymi následkami baníctva a zabezpečenie národného bohatstva“ (4), 6. apríla 2009.
(4)
Pripomienky boli zaslané Grécku listami zo 6. mája 2009 a 7. júla 2009. Grécko reagovalo na pripomienky zainteresovaných strán listami z 3. júna 2009, 20. júla 2009 a 23. septembra 2009.
(5)
Komisia požiadala grécke orgány o ďalšie informácie 19. júna 2009, 11. decembra 2009 a 22. apríla 2010. Grécko a spoločnosť Ellinikos Xrysos na tieto žiadosti odpovedali listami z 23. júla 2009, 29. júla 2009, 15. januára 2010, 11. februára 2010, 12. februára 2010, 4. mája 2010 a 27. mája 2010. K ďalšej výmene informácií medzi zamestnancami Komisie a gréckymi orgánmi došlo v máji 2010 elektronickou poštou. Stretnutia zamestnancov Komisie a gréckych orgánov sa konali 11. februára 2009 a 24. júna 2010 a zamestnancov Komisie a údajného príjemcu 2. februára 2009 a 26. júna 2009.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
II.a. ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O BANSKÝCH PRÁVACH A POVOLENIACH
(6)
Banské právo je právo vstúpiť na konkrétny pozemok a využívať ho na pracovné účely, buď na podzemnú alebo na povrchovú ťažbu nerastných rúd, ktoré tam môžu byť uložené. Prevádza sa spolu s nehnuteľnosťou, na ktorej sa má ťažiť, ako jej neoddeliteľná súčasť.
(7)
Banské právo sa líši od banského povolenia, ktoré je licenciou na vykonávanie banskej činnosti. Udeľujú ho príslušné orgány po posúdení predložených správ uskutočniteľnosti a environmentálnych štúdií. V tomto prípade banské povolenia vydalo ministerstvo rozvoja v čase predaja v roku 2003.
II.b. PRÍJEMCA
(8)
Spoločnosť Ellinikos Xrysos, je veľká grécka banská spoločnosť, ktorá pôsobí v oblasti ťažby zlata, medi, olova, striebra a zinku. V roku 2009 dosiahla obrat 44,7 mil. EUR (s príjmami po zdanení vo výške 1,7 mil. EUR) a mala približne 350 zamestnancov. V čase prijatia predmetných opatrení pomoci (pozri odseky 11 a 16 až 18) spoločnosť Ellinikos Xrysos predstavovala veľký podnik, pretože bola prepojená s iným veľkým podnikom. V súlade s odporúčaním Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o definícii mikropodnikov, malých a stredných podnikov (5): a) kategóriu mikropodnikov, malých a stredných podnikov („MSP“) tvoria podniky, ktoré zamestnávajú menej ako 250 osôb a ktorých ročný obrat nepresahuje 50 mil. EUR a/alebo celková ročná súvaha nepresahuje 43 mil. EUR (príloha, hlava 1, článok 2 ods. 1); b) na vylúčenie podniku z kategórie MSP skupiny podnikov, ktorých hospodárske právomoci presahujú hospodárske právomoci skutočných MSP, je potrebné rozlišovať medzi rozličnými typmi podnikov v závislosti od toho, či sú samostatné (odsek 9 odôvodnenia); c) „samostatný podnik“ je akýkoľvek podnik, ktorý nie je klasifikovaný ako prepojený podnik (príloha, hlava 1, článok 3 ods. 1)); a d) „prepojený podnik“ je podnik, v ktorom väčšinu hlasovacích práv akcionárov alebo spoločníkov vlastní iný podnik (príloha, hlava 1, článok 3 ods. 3 písm. a)). V tomto prípade, v decembri 2003 (v čase predaja v roku 2003), 53,3 % akcií spoločnosti Ellinikos Xrysos (160 000 akcií z celkového počtu 300 000) vlastnila spoločnosť Greek Mines SA, dcérska spoločnosť spoločnosti Aktor SA. Dve najnovšie ročné obraty spoločnosti Aktor, t. j. obraty za rok 2001 a 2002 predstavovali 120,9 mil. EUR, resp. 302,6 mil. EUR. Dve najnovšie ročné súvahy spoločnosti Aktor predstavovali 151,9 mil. EUR, resp. 260 mil. EUR (6). Na základe týchto údajov možno spoločnosť Aktor zaradiť medzi veľké spoločnosti. Preto bola spoločnosť Ellinikos Xrysos v čase prijatia predmetných opatrení pomoci veľkou spoločnosťou.
(9)
Súčasnými akcionármi spoločnosti Ellinikos Xrysos sú spoločnosť European Goldfields Greece BV (65 % akcií), spoločnosť Hellas Gold BV (30 % akcií) a spoločnosť Aktor SA, grécka stavebná a energetická spoločnosť (5 % akcií). Spoločnosti European Goldfields Greece BV a Hellas Gold BV sú dcérske spoločnosti kanadskej spoločnosti European Goldfields Ltd, ktorá sa zaoberá získavaním, prieskumom a rozvojom ložísk nerastných surovín na Balkáne.
(10)
Spoločnosť Ellinikos Xrysos vlastní a prevádzkuje bane Cassandra. Tieto bane i banské práva k nim patriace kúpila od gréckeho štátu v decembri 2003. Bane Cassandra sa nachádzajú na severe Grécka. Patria k nimi zlaté bane Olympias a Skouries a medené a zinkové bane Stratoni.
(11)
Pred rokom 2003 vlastnila bane Cassandra spoločnosť TVX Hellas SA, ktorá ich nadobudla v roku 1995 od gréckeho štátu v rámci verejnej súťaže za 11 mld. GRS (približne 39,8 mil. EUR (7)).
(12)
V roku 2002 grécka Štátna rada zrušila povolenia baní Cassandra na ťažbu a spracovanie zlata, najmä povolenia pre bane Olympias a Stratoni. Povolenia na ťažbu a spracovanie zlata pre zlatú baňu Olympias boli zrušené z environmentálnych dôvodov, ktoré sa považovali za vážne. Povolenie na ťažbu v bani Stratoni bolo zrušené, pretože grécky štát ho vydal nezákonne, prostredníctvom orgánu, ktorý na to nemal splnomocnenie.
(13)
Po uvedenom zrušení povolení Štátnou radou príslušné ministerstvo rozvoja vydalo dva zákony, ktoré sa týkali bane Stratoni: 1) 7. januára 2003 zákon, ktorým nariadila zastavenie prevádzky v bani Stratoni a 2) 29. januára 2003 zákon, ktorým nariadila prijatie dodatočných bezpečnostných opatrení v bani Stratoni. V súlade s rozhodnutím Štátnej rady o zrušení prijalo ministerstvo rozvoja 18. februára 2003 ďalší zákon, ktorým povolilo začatie prevádzky v bani Stratoni a zrušila svoje predchádzajúce zákony zo 7. a 29. januára 2003. Zákon z 18. februára 2003 bol platný v čase predaja baní spoločnosti Ellinikos Xrysos.
(14)
V dôsledku uvedeného zrušenia povolení baní Cassandra na ťažbu a spracovanie zlata spoločnosť Kinross (kanadská ťažobná spoločnosť), vlastník spoločnosti TVX Hellas, prestala túto spoločnosť financovať v záujme zachovania jej hodnoty pre akcionárov. To spoločnosť TVX Hellas donútilo podať návrh na vyhlásenie konkurzu.
II.c. OPATRENIE 1: CENA PREDAJA NIŽŠIA AKO TRHOVÁ HODNOTA
(15)
Bane Cassandra boli 12. decembra 2003 prevedené zo spoločnosti TVX Hellas na grécky štát za 11 mil. EUR v rámci mimosúdneho vyrovnania, v rámci ktorého došlo k započítaniu vzájomných pohľadávok (pohľadávka spoločnosti TVX Hellas voči Grécku predstavovala 293,5 mil. EUR). V ten istý deň Grécko predalo bane Cassandra spoločnosti Ellinikos Xrysos za 11 mil. EUR bez predchádzajúceho ocenenia aktív alebo verejnej súťaže. Predaj zahŕňal predaj: a) baní Stratoni, Skouries a Olympias, spolu s príslušnými banskými právami, a) pozemkov, c) zásob nerastných surovín a d) dlhodobého majetku (zariadení na ťažbu a spracovanie, ubytovanie pre zamestnancov a priemyselných budov). Účelom opatrenia bolo podľa gréckych orgánov nájsť vlastníka ochotného prevádzkovať bane, a tak chrániť zamestnanosť a životné prostredie.
II.d. OPATRENIE 2: DAŇOVÁ ÚĽAVA A ZNÍŽENIE PRÁVNYCH POPLATKOV
(16)
Grécko predalo bane Cassandra spoločnosti Ellinikos Xrysos na základe zmluvy medzi dvoma zmluvnými stranami, ktorá bola ratifikovaná zákonom č. 3220/2004 (8). Podľa tohto zákona bola spoločnosť Ellinikos Xrysos oslobodená od všetkých daní. Došlo aj k zníženiu právnych a ďalších poplatkov len na 5 % skutočnej výšky, ktorá by sa normálne mala platiť. Podľa gréckych orgánov bolo účelom opatrenia vytvoriť motiváciu pre potenciálnych kupujúcich pretože hodnota baní bola záporná.
(17)
Podľa gréckeho práva (9) je daň z prevodu nehnuteľností 7 % z hodnoty prevádzaného majetku za prvých 15 000 EUR a 9 % zo zvyšnej sumy. Okrem toho, podľa gréckeho banského zákonníka (10), osobitná daň z prevodu banských práv je 5 % hodnoty prevádzaných práv (t. j. hodnoty bane).
(18)
V tomto rozhodnutí Komisia dospela k celkovej hodnote pomoci vo výške 15,34 mil. EUR za opatrenia 1 a 2, po preskúmaní:
a)
hodnoty troch individuálnych baní (Stratoni, Olympias a Skouries), ktoré tvoria bane Cassandra, na základe ekonomických faktorov uplatňovaných v čase predaja a taktiež možnosti, aby boli tieto bane prevádzkyschopné (pozri podrobnú analýzu v odsekoch 63 až 79),
b)
hodnoty pozemkov baní Cassandra, vypočítanej v hodnotiacej správe (pozri odsek 19) a overený na základe ceny zaplatenej za väčšinu týchto pozemkov vo verejnej súťaži v roku 1995 (pozri podrobnú analýzu v odseku 80 až 90),
c)
hodnoty zásob nerastných surovín nadobudnutých spoločnosťou Ellinikos Xrysos v rámci predaja v roku 2003 podľa rovnakej hodnotiacej správy (pozri podrobnú analýzu v odsekoch 91 až 97),
d)
výšky dane splatnej spoločnosťou Ellinikos Xrysos odpustenej v kúpnej zmluve (pozri podrobnú analýzu v odsekoch 118 až 124).
(19)
V rozhodnutí o začatí konania z 10. decembra 2008 Komisia spochybnila, či Grécko predalo bane Cassandra spoločnosti Ellinikos Xrysos za trhovú hodnotu, pretože sa predaj uskutočnil bez verejnej súťaže alebo bez nezávislého ocenenia aktív a taktiež či tento predaj pod trhovú hodnotu bol zlučiteľný so ZFEÚ. Odvolala sa na hodnotiacu správu aktív baní Cassandra vypracovanú v mene spoločnosti European Goldfields, akcionára spoločnosti Ellinikos Xrysos. Podľa uvedenej správy, objektívna trhová hodnota aktív baní Cassandra bola 500 mil. USD (ktorá sa 30. júna 2004 rovnala 411 mil. EUR použitím výmenného kurzu platného v ten istý deň vo výške 1,2155 USD/EUR (11)). Túto správu (ďalej „správa spoločnosti Behre Dolbear“) vydala spoločnosť Behre Dolbear International Ltd, ktorá je podľa spoločnosti European Goldfields „vynikajúcou medzinárodnou poradenskou spoločnosťou pre oblasť priemyslu spracovania nerastov“ (12).
(20)
Komisia spochybnila aj to, či daňová úľava a zníženie právnych poplatkov predstavovali úľavu z finančných záväzkov voči štátu zlučiteľnú so ZFEÚ.
III. PRIPOMIENKY GRÉCKA A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
III.a. PRIPOMIENKY GRÉCKA A PRÍJEMCU
(21)
Pripomienky Grécka a príjemcu sa vo veľkej miere prekrývajú a preto ich Komisia uvedie spolu v odsekoch 22 až 31.
(22)
Podľa gréckych orgánov a príjemcu Grécko vystupovalo pri predaji v roku 2003 len ako sprostredkovateľ, pretože spoločnosť TVX Hellas, ktorá bola práve uprostred konkurzného konania, nemohla bane predať priamo spoločnosti Ellinikos Xrysos. Tvrdia tiež, že Grécko bane nikdy nevlastnilo a nedostalo nikdy žiadne peniaze z predaja v roku 2003, keďže 11 mil. EUR bolo zaplatených priamo spoločnosti TVX Hellas. Ďalej tvrdia, že v roku 1995 sa uskutočnila obchodná transakcia medzi spoločnosťou TVX Hellas a predchádzajúcim vlastníkom, súkromnou spoločnosťou, ktorá bola v likvidácii, a preto predaj v roku 2003 nezahŕňal žiadne štátne zdroje.
(23)
Grécke orgány a príjemca okrem toho tvrdia, že v čase predaja bola trhová hodnota baní Cassandra nižšia alebo dokonca záporná z dôvodu dlhotrvajúceho prerušenia prevádzky a zrušenia banských povolení. Zápornú trhovú hodnotu baní by bolo možné preukázať skutočnosťou, že spoločnosť Kinross, vlastník spoločnosti TVX Hellas a hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, prispela k zápornej hodnote baní, keď kapitalizovala významné straty zo svojich investícií. Tvrdia, že kladná cena, ktorú zaplatila spoločnosť Ellinikos Xrysos, ktorá je tiež súkromnou spoločnosťou, je odôvodnená doložkou o zrušení platnosti, ktorá eliminuje riziko kupujúceho. Okrem toho tvrdia, že pôda, ktorú nadobudla banská spoločnosť, sa môže používať len na banské činnosti a nemá trhovú hodnotu, pretože grécke právo uprednostňuje v týchto oblastiach len banské činnosti. Preto tvrdia, že zníženie hodnoty banských práv z dôvodu dlhotrvajúceho prerušenia prevádzky a zrušenia banských povolení viedlo aj k zníženiu hodnoty pozemkov. Napokon, pokiaľ ide o rezervy zlata, ktoré boli súčasťou aktív predaných spoločnosti Ellinikos Xrysos, tvrdia, že v roku 2003 mali zápornú hodnotu z dôvodu relatívne nízkej ceny zlata a relatívne vysokých súvisiacich nákladov, ako sú náklady na dopravu a spracovanie.
(24)
Okrem uvedeného a pokiaľ ide o kritériá trhového hospodárstva, ktoré sa majú brať do úvahy pri transakcii, Grécke orgány a príjemca tvrdia, že tieto kritéria zahŕňajú aj environmentálne a sociálne úvahy spojené s obrazom spoločnosti a spokojnosťou zamestnancov. Toto tvrdenie podporuje aj skutočnosť, že spoločnosť TVX Hellas, hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, zohľadnil pri vyplácaní príslušnej náhrady aj pracovné a environmentálne otázky. Tvrdia tiež, že ak by nedošlo k predaju baní, znamenalo by to značné environmentálne náklady, ktoré by znášal grécky štát, vo výške približne 15,7 mil. EUR. Zároveň tvrdia, že cena, ktorú zaplatila spoločnosť Ellinikos Xrysos, bola odôvodnená aj podľa kritérií trhového hospodárstva, keďže sa rovnala cene, ktorú požadovala súkromná spoločnosť TVX Hellas. Podľa Grécka a príjemcu, spoločnosť TVX Hellas by požadovala vyššiu cenu, ak by mohla. Okrem toho tvrdia, že cena, ktorú zaplatila spoločnosť Ellinikos Xrysos, sa rovnala účtovnej hodnote aktív v účtovnej závierke spoločnosti TVX Hellas. Napokon tvrdia, že cena, ktorá bola zaplatená za predaj v roku 2003, predstavovala skutočnú hodnotu baní, to znamená hodnotu bane Stratoni, pretože to bola jediná baňa v prevádzke. Pokiaľ ide o baňu Skouries, Grécko a príjemca tvrdia, že tam neprebiehala žiadna banská činnosť, ani sa tam neinvestovali žiadne prostriedky, s výnimkou banského výskumu, ktorý vykonala spoločnosť TVX Hellas pred predajom v roku 2003. Tvrdia tiež, že na vytvorenie banského zariadenia v Skouries sú potrebné značné investície. Z uvedených dôvodov tvrdia, že predaj v roku 2003 nepredstavoval výhodu pre spoločnosť Ellinikos Xrysos.
(25)
Pokiaľ ide o správu spoločnosti Behre Dolbear, ani Grécko, a ani príjemca nemajú pochybnosti o dôveryhodnosti spoločnosti Behre Dolbear. Majú však námietky proti správe, tvrdiac, že sa nemôže brať do úvahy, pretože jej účelom bolo prilákať pozornosť investorov a jej referenčný časový bod (jún 2004) sa nezhoduje s referenčným časovým bodom predaja (december 2003). Takisto tvrdia, že hodnota baní, podľa odhadov spoločnosti Behre Dolbear, sa týka aktív spolu s príslušnými povoleniami na banskú činnosť, zatiaľ čo spoločnosť Ellinikos Xrysos nadobudla len aktíva, pričom povolenia na banskú činnosť mal neskôr udeliť grécky štát. Okrem toho tvrdia, že správa sa netýka predaných aktív, ale hodnoty spoločnosti Ellinikos Xrysos ako celku, a preto nie je smerodajnou hodnotou aktív, ktoré predal grécky štát v decembri 2003. Napokon tvrdia, že na strane 37 správy, v tabuľke 5.3, spoločnosť Behre Dolbear odhaduje, že čistá súčasná hodnota produkcie baní Cassandra je záporná, na úrovni 2,59 mil. USD. preto skutočne vyplatená cena (11 mil. EUR) bola vyššia ako trhová hodnota baní.
(26)
Ak sa však použije správa spoločnosti Behre Dolbear, Grécko tvrdí, že z troch rozličných metód uvedených v správe možno akceptovať len prístup na základe príjmu, pretože je to základná, medzinárodne používaná metóda oceňovania, a aj to len k dátumu hodnotenia správy a za predpokladu, že budú udelené banské povolenia a vynaložia sa významné investície.
(27)
Grécke orgány a príjemca pripúšťajú, že Grécko predalo aktíva priamo spoločnosti Ellinikos Xrysos bez verejnej súťaže alebo predchádzajúceho ocenenia z dôvodu časových obmedzení súvisiacich s ochranou zamestnanosti a životného prostredia. Takisto uvádzajú, že spoločnosť TVX Hellas mala pohľadávky vo výške 293,5 mil. EUR voči Grécku v dôsledku škôd vyplývajúcich z investícií do baní (ktoré ukončili prevádzku po rozhodnutiach o zrušení v roku 2002) a výdavkov vynaložených na ochranu životného prostredia. Tvrdia, že v kúpnej zmluve nebolo žiadne ustanovenie o minimálnom počte pracovných miest, pretože banícke činnosti si vyžadujú veľký počet zamestnancov, ale zároveň nie je možné kvantifikovať povinnosť zachovať počet pracovných miest. Napokon, uvádzajú, že ak Komisia vydala príkaz na vrátenie pomoci, mohla by byť predložená žiadosť na zrušenie zmluvy a v takom prípade by sa od gréckeho štátu mohlo požadovať, aby spoločnosti vrátil 11 mil. EUR a aktíva by mohli byť vrátené gréckemu štátu.
(28)
Grécke orgány okrem toho tvrdia, že bolo možné odkázať sa na hodnotu určenú vo verejnej súťaži v roku 1995 a že sa môže predpokladať, že hodnota pozemkov ostala nezmenená. Uvádzajú, že metóda použitá v správe spoločnosti Behre Dolbear (metóda prístupu na základe príjmu) sa môže akceptovať, ale len k dátumu hodnotenia správy (30. júnu 2004) a len pod podmienkou, že budú udelené povolenia na banskú činnosť a vynaložia sa významné investície. Grécke orgány napokon uznali, že v čase predaja mala baňa Stratoni platné banské povolenia a bola preto prevádzkyschopná a spĺňala klauzulu „takmer výrobného zariadenia“ uvedenú v správe spoločnosti Behre Dolbear.
(29)
Pokiaľ ide o daňovú úľavu a zníženie právnych poplatkov, podľa príjemcu v tomto prípade neplatila zákonná daň za prevod baní. Okrem toho, podľa Grécka, hodnota baní bola záporná, a preto bol potrebný stimul pre potenciálnych kupujúcich. Grécko tiež tvrdí, že článok 173 gréckeho banského zákonníka stanovuje daňovú sadzbu približne 5 %, ale len za transakcie „za odplatu“ („με επαχθή αιτία“), čo podľa Grécka znamená transakcie spôsobené nešťastnými udalosťami, napr. úmrtím vlastníka, preto neplatila v tomto prípade. Príjemca okrem toho tvrdí, že kúpna zmluva nie je definitívna, z dôvodu klauzuly o zrušení, a v dôsledku toho by bolo predčasné uložiť akúkoľvek daň. Príjemca napokon tvrdí, že zníženie právnych poplatkov nezahŕňa štátne zdroje, pretože právnici sú odborníci zo súkromného sektora a dane a poplatky za ich služby boli riadne zaplatené.
(30)
Grécko uznáva, že vo všetkých prípadoch predaja pozemkov sa naozaj vyberá daň od 7 % do 9 % bez ohľadu na to, či sa predávajú aktíva spoločnosti alebo aktíva súkromných osôb.
(31)
Napokon, tak Grécko, ako aj príjemca tvrdia, že v prípade, keď predaj v roku 2003 predstavoval pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos, táto spoločnosť mala nárok na poskytnutie pomoci podľa usmernení o regionálnej pomoci z roku 1998 a multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002, obidva platné v čase predaja, keďže spoločnosť mala sídlo v oblasti, ktorá spĺňala podmienky podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Príjemca ďalej tvrdí, že mohol byť oprávnený na poskytnutie pomoci podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, keďže sa príslušná investícia týkala sektora a oblasti rozhodujúceho významu pre národné hospodárstvo. Pokiaľ ide o daňovú úľavu, podľa príjemcu daň predstavovala 38 000 EUR, a preto bola nižšia ako prahová hodnota de minimis (100 000 EUR za akékoľvek trojročné obdobie) (13) a nepredstavovala výhodu pre spoločnosť Ellinikos Xrysos.
III.b. PRIPOMIENKY OSTATNÝCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(32)
Komisia dostala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania aj od Gréckeho banského úradu (14). Grécky banský úrad tvrdí, že aktíva baní Cassandra zahŕňajú aj značné nehnuteľnosti, ktoré výrazne zvyšujú celkovú hodnotu baní, ale neboli zohľadnené v správe spoločnosti Behre Dolbear. Grécky banský úrad odmieta dôvody nezamestnanosti uvádzané ako dôvod prevodu baní bez dodržania zákonného postupu tvrdiac, že kúpna zmluva neobsahuje žiadnu povinnosť, aby spoločnosť Ellinikos Xrysos prijala do zamestnania určitý alebo minimálny počet zamestnancov.
(33)
Grécky banský úrad podobne odmieta dôvody ochrany životného prostredia, ktoré sú uvádzané ako dôvod prevodu baní bez dodržania zákonného postupu tvrdiac, že v článku 1 kúpnej zmluvy z roku 2003 je spoločnosť Ellinikos Xrysos zbavená akejkoľvek zodpovednosti za škody na životnom prostredí, keď takáto škoda vznikla alebo bola spôsobená pred uverejnením zákona, ktorým sa ratifikovala kúpna zmluva. Grécky banský úrad napokon tvrdí, že aktíva baní zahŕňajú aj rezervy zlatonosných rúd značnej hodnoty dosahujúcej 80 mil. EUR, ktoré nie sú zmienené v kúpnej zmluve uzatvorenej so spoločnosťou Ellinikos Xrysos.
(34)
Vo svojej reakcii na pripomienky Gréckeho banského úradu Grécko zopakovalo svoj názor, že spoločnosť Ellinikos Xrysos nedostala žiadnu štátnu pomoc. Grécko konkrétne tvrdí, že nebolo ani vlastníkom, ani predajcom baní, ale len sprostredkovateľom transakcie medzi dvoma súkromnými stranami. Grécko okrem toho tvrdí, že tvrdenia Gréckeho banského úradu sú vágne, nepresné a rozporuplné. Grécko napokon tvrdilo, že Grécky banský úrad sa dožaduje vrátenia baní Cassandra štátu, pretože jeho konečným cieľom je ochrana životného prostredia.
(35)
Napokon, Komisia dostala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania aj od odborového zväzu baní Cassandra (15) spochybňujúce tvrdenie, že by opatrenia predstavovali neoprávnenú štátnu pomoc a odvolávajúce sa na príspevok baní k hospodárstvu a zamestnanosti.
IV. POSÚDENIE POMOCI
(36)
Na základe vyššie uvedených skutočností a tvrdení Grécka a ďalších tretích strán, Komisia v tomto oddiele posúdi predmetné opatrenia. Po prvé, Komisia posúdi existenciu pomoci v preskúmavaných opatreniach s cieľom zistiť, či ide o pomoc alebo nie (pododdiel IV.a). Po druhé, keď opatrenie naozaj zahŕňa pomoc, Komisia posúdi jeho zlučiteľnosť so spoločným trhom (pododdiel IV.b).
IV.a. EXISTENCIA POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ
(37)
Na účely zistenia, či opatrenie predstavuje pomoc, Komisia musí posúdiť, či sporné opatrenie spĺňa podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že: „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“
(38)
V zmysle tohto ustanovenia Komisia v tomto oddiele posúdi, či sporné opatrenia v prospech spoločnosti predstavujú štátnu pomoc.
OPATRENIE 1: CENA PREDAJA NIŽŠIA AKO TRHOVÁ HODNOTA
a. Výhoda
(39)
Keď štát predáva aktívum za cenu nižšiu ako je trhová hodnota, predstavuje to výhodu pre kupujúceho (ktorý prijíma aktívum za dotovanú cenu), ktorá môže predstavovať štátnu pomoc. A naopak, aktívum sa predáva za trhovú hodnotu (a tým pádom je štátna pomoc vylúčená), keď je cena určená nezávislým znalcom v odbore oceňovania a zodpovedá predajnej cene alebo keď sa predaj uskutočňuje na základe konkurenčnej, verejnej, transparentnej a nepodmienenej súťaže a vyberie sa najvyššia ponuka (16).
(40)
V tomto prípade boli bane Cassandra predané bez verejnej súťaže alebo bez akéhokoľvek ocenenie. Aby sa predišlo poskytnutiu štátnej pomoci, štát musí konať ako rozumný súkromný vlastník maximalizujúci zisk, t. j. ako „predávajúci v trhovom hospodárstve“ a a musí sa snažiť dosiahnuť pri predaji čo najlepší možný finančný výsledok. Preto Komisia v tomto prípade posúdila, či grécky štát konal ako predávajúci v trhovom hospodárstve.
(41)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že environmentálne a sociálne otázky by mali byť rovnako dôležité, ako kritériá trhového hospodárstva, pretože sa týkajú obrazu spoločnosti a spokojnosti zamestnancov. Podľa ich názoru, toto tvrdenie podporuje skutočnosť, že spoločnosť TVX Hellas, hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, zohľadnila pri vyplácaní príslušnej náhrady svojim zamestnancom aj pracovné a environmentálne záležitosti, vrátane predchádzajúcich environmentálnych záväzkov (t. j. záväzkov spred predaja v roku 2003). Tvrdia, že predávajúci v trhovom hospodárstve by rovnako súhlasil so znížením ceny s cieľom uspokojiť environmentálne a sociálne záujmy.
(42)
Komisia nemôže akceptovať uvedený argument. Environmentálne a sociálne záujmy sú svojou povahou záujmami verejnej politiky, ktorú uplatňujú verejné orgány. Predávajúci v trhovom hospodárstve môže zobrať do úvahy otázky nezamestnanosti a životného prostredia, prinajlepšom v obmedzenom rozsahu, na ochranu alebo zlepšovanie dobrého mena podniku ako sociálne alebo environmentálne zodpovedného subjektu, ale aby to nespôsobilo závažnú ujmu jeho finančným záujmom. Rozumný predávajúci v trhovom hospodárstve by v súvislosti s predajom v každom prípade vyhodnotil a kvantifikoval každú prípadnú platbu alebo náklady vyplývajúce z týchto záležitostí, aby sa rozhodol, ako môžu ovplyvniť akceptovateľnú cenu. V tomto prípade Komisia poznamenáva, že zmluva neobsahuje žiadne takéto finančné špecifikácie a Grécko nepreukázalo, že v čase predaja akokoľvek vyhodnotil tieto finančné náklady.
(43)
Grécke orgány a príjemca ďalej tvrdia, že bane mali zápornú trhovú hodnotu, na čo poukazuje skutočnosť, že spoločnosť Kinross, vlastník spoločnosti TVX Hellas a hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, prispela k zápornej hodnote baní, keď kapitalizovala významné straty zo svojich investícií.
(44)
Komisia nemôže uvedený argument akceptovať. Spoločnosť TVX Hellas dočasne prerušila svoje podnikateľské činnosti v baniach Cassandra z dôvodu zrušenia banských povolení Štátnou radou. Baňa Stratoni však mala v čase jej predaja Grécku spoločnosťou TVX Hellas platné banské povolenie (pozri odsek 13), zatiaľ čo povolenie bane Olympias zostali naďalej zrušené. Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie spoločnosti TVX Hellas predať bane Cassandra súviselo s neúspešnými značnými investíciami do bane Olympias. Správanie spoločnosti TVX Hellas preto súviselo s hodnotou investícií do bane Olympias a nie s hodnotou bane Stratoni.
(45)
Grécke orgány a príjemca pripúšťajú, že Grécko predalo aktíva priamo spoločnosti Ellinikos Xrysos bez verejnej súťaže alebo predchádzajúceho ocenenia z dôvodu časových obmedzení súvisiacich s ochranou zamestnanosti a životného prostredia. Pokiaľ ide o uvedené tvrdia, že ak by nedošlo k predaju baní, znamenalo by to značné environmentálne náklady, ktoré by znášal grécky štát, vo výške približne 15,7 mil. EUR. Pokiaľ ide o zamestnanosť, grécke orgány a príjemca pripúšťajú, že v kúpnej zmluve nebolo žiadne ustanovenie o minimálnom počte pracovných miest, ale tvrdia, že nie je možné kvantifikovať povinnosť zachovať počet pracovných miest a že banícke činnosti si vyžadujú veľký počet zamestnancov.
(46)
Pokiaľ ide o uvedené, Komisia poznamenáva, že hodnota predaných aktív nebola pred predajom nijako posúdená a že predaj sa neuskutočnil prostredníctvom otvoreného postupu, ale prostredníctvom priameho kontaktu s kupujúcim. Pokiaľ ide o environmentálne náklady, ktoré má údajne znášať Grécko, Komisia poznamenáva, že v zmluve, ani v žiadnom súvisiacom dokumente neexistuje žiadna zmienka o týchto nákladoch. Komisia taktiež poznamenáva, že kupujúcemu neboli uložené žiadne ďalšie environmentálne povinnosti nad rámec povinností ustanovených v platných právnych predpisoch. Komisia sa domnieva, že v prípade, keď sa majú environmentálne náklady považovať za jeden faktorov pri určovaní predajnej ceny, súkromný predávajúci by tieto náklady dôkladne zhodnotil a kvantifikoval ešte pred určením predajnej ceny. Grécko nepreukázalo, že v čase predaja urobilo akékoľvek takéto hodnotenie alebo kvantifikáciu alebo že inak zobralo do úvahy akékoľvek takéto environmentálne náklady.
(47)
Komisia taktiež poznamenáva, že kúpna zmluva z roku 2003 neobsahuje doložku vyžadujúcu od kupujúceho, aby udržal alebo vytvoril minimálny počet pracovných miest. Komisia preto nemôže akceptovať tvrdenie, že kupujúcemu bola uložená povinnosť udržať viac pracovných miest, ako bolo ekonomický potrebné, pretože kúpna zmluva neobsahovala žiadnu povinnosť zachovať určitý počet pracovných miest. Komisia sa teda domnieva, že z hľadiska súkromného kupujúceho nemôže žiadny argument týkajúci sa počtu pracovných miest alebo ochrany zamestnanosti vysvetľovať predajnú cenu, ktorá je nižšia ako trhová cena baní.
(48)
Komisia preto nemôže na základe odsekov 46 a 47 akceptovať argumenty Grécka a príjemcu uvedené v odseku 45.
(49)
Pokiaľ ide o ochranu zamestnanosti a životného prostredia (pozri odsek 45), Grécky banský úrad odmieta dôvody nezamestnanosti uvádzané ako dôvod prevodu baní bez dodržania zákonného postupu tvrdiac, že kúpna zmluva neobsahuje žiadnu povinnosť spoločnosti Ellinikos Xrysos prijať do zamestnania určitý alebo minimálny počet zamestnancov. Grécky banský úrad taktiež tvrdí, že spoločnosť Ellinikos Xrysos získala výhodu, pretože v článku 1 kúpnej zmluvy z roku 2003 je spoločnosť Ellinikos Xrysos zbavená akejkoľvek zodpovednosti za škody na životnom prostredí, keď takáto škoda vznikla alebo bola spôsobená pred uverejnením zákona, ktorým sa ratifikovala kúpna zmluva.
(50)
Pokiaľ ide o druhý uvedený argument Gréckeho banského úradu Komisia poznamenáva, že kúpna zmluva z roku 2003 naozaj zbavuje spoločnosť Ellinikos Xrysos akejkoľvek zodpovednosti za škody na životnom prostredí, keď takáto škoda vznikla alebo bola spôsobená pred uverejnením zákona, ktorým sa ratifikovala kúpna zmluva. Komisia sa domnieva, že uvedené ustanovenie zmluvy neudeľuje spoločnosti Ellinikos Xrysos žiadnu osobitnú výhodu nezávislú od predajnej ceny. Ustanovenia, ktoré rozdeľujú jednotlivé finančné zodpovednosti z minulosti medzi predávajúceho a kupujúceho, nie sú v súkromných zmluvách zriedkavé. Napokon, zmluvné strany predaja berú do úvahy takéto ustanovenia pri stanovovaní predajnej ceny. Rozhodujúcou otázkou v tomto prípade preto je, či predaj, pri zohľadnení podmienok predaja, odzrkadľoval trhovú cenu baní.
(51)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že predaj z roku 2003 nepredstavoval výhodu pre spoločnosť Ellinikos Xrysos, pretože cena, ktorú zaplatila spoločnosť Ellinikos Xrysos sa rovnala účtovnej hodnote aktív uvedených v závierke spoločnosti TVX Hellas, ktorá vlastnila bane Cassandra pred gréckym štátom.
(52)
Komisia nemôže uvedený argument akceptovať. Komisia sa domnieva, že účtovná hodnota spoločnosti TVX Hellas sa nemôže brať do úvahy pri posudzovaní hodnoty aktív, pretože je výsledkom po odpočítaní odpisov na daňové účely z hodnoty vedenej v účtovných knihách spoločnosti (17) a predstavuje účtovnú hodnotu aktív. Podľa ustálenej judikatúry (18), účtovná hodnota nie je vždy rovnaká ako trhová hodnota, keď je cieľom ocenenie aktív na účely stanovenia ich ceny pri predaji. Okrem toho, príslušné aktíva boli prevedené samostatne a odpisy urobené predchádzajúcim vlastníkom sa týkali len jeho vlastného účtovníctva a ne jeho daňové účely.
(53)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že cena, ktorú zaplatila spoločnosť Ellinikos Xrysos je odôvodnená podľa kritérií trhového hospodárstva, keďže sa rovnala cene, ktorú požadovala súkromná spoločnosť TVX Hellas. Táto spoločnosť by si vypýtala vyššiu cenu, keby mohla.
(54)
Komisia nemôže uvedený argument akceptovať. Komisia poznamenáva, že cena, ktorú zaplatilo Grécko spoločnosti TVX Hellas, bola výsledkom započítania vzájomných pohľadávok týchto dvoch strán. Komisia taktiež poznamenáva, že pohľadávka spoločnosti TVX Hellas voči Grécku predstavovala 293,5 mil. EUR (pozri odsek 15). Keby sme sa riadili týmto odôvodnením, ak by boli pohľadávky týchto dvoch strán iné, konečný výsledok zúčtovania by mohol byť tiež iný, dokonca aj v prípade, keby súvisel s predajom tých istých aktív. Komisia sa preto domnieva, že započítanie pohľadávok nepredstavovalo hodnotu predávaných aktív.
(55)
Komisia zároveň poznamenáva, že pohľadávky predstavovali žiadosti o náhradu predložené týmito dvoma stranami. Konkrétne, príslušná pohľadávka Grécka sa týkala náhrady environmentálnych škôd, ktoré údajne spôsobila spoločnosť TVX Hellas. Príslušná pohľadávka spoločnosti TVX Hellas sa týkala environmentálnych nákladov a investičných strát, ktoré spoločnosť utrpela v dôsledku zrušenia banských povolení v roku 2002. Komisia taktiež poznamenáva, že hodnota aktív sa v čase uvedeného započítania pohľadávok nijako neposudzovala. Cena 11 mil. EUR za predaj baní Cassandra Grécku preto súvisela s údajnými záväzkami týchto dvoch strán a nie s hodnotou aktív.
(56)
Komisia napokon poznamenáva, že rozhodnutie spoločnosti TVX Hellas predať bane Cassandra súviselo s neúspešnými značnými investíciami do bane Olympias a teda s hodnotou investícií do bane Olympias, a nie s hodnotou bane Stratoni. Spoločnosť Ellinikos Xrysos nevynaložila žiadne takéto investície a preto na ňu neúspešné investície nemali vplyv. Komisia sa preto domnieva, že cena 11 mil. EUR za predaj baní Cassandra Grécku odrážala len obchodné vzťahy medzi spoločnosťou TVX Hellas a Gréckom a špecifickú situáciu spoločnosti TVX Hellas v čase predaja. Preto nemôže byť reprezentatívnou pre inú obchodnú zmluvu, ako je zmluva medzi Gréckom a spoločnosťou Ellinikos Xrysos.
(57)
V zmysle uvedeného (v odsekoch 54 až 56), Komisia dospela k záveru, že neexistovala žiadna súvislosť medzi započítaním pohľadávok Grécka a spoločnosti TVX Hellas a hodnotou aktív.
(58)
Na základe uvedeného a na účely preukázania, či predajná cena odrážala trhovú cenu aktív, Komisia rozdelila aktíva do troch kategórií: a) bane, a) pozemky a c) zásoby nerastných surovín. Pri výpočte trhovej ceny aktív sa Komisia spoliehala na správu spoločnosti Behre Dolbear (pozri odsek 19). Pokiaľ ide o pozemky, Komisia overila hodnotu uvedenú v správe použitím ceny zaplatenej za príslušné pozemky pri predchádzajúcej verejnej súťaži v roku 1995 (pozri odsek 11).
(59)
Grécko a príjemca tvrdia, že správu spoločnosti Behre Dolbear nemožno brať do úvahy, pretože jej účelom bolo prilákať pozornosť investorov. Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie, pretože prilákanie pozornosti investorov je základným a legitímnym účelom každej hodnotiacej správy vydanej v mene hospodárskych subjektov v trhovom hospodárstve, ktorí sa snažia získať finančné prostriedky na finančných trhoch. Je nevyhnutné, aby sa platnosť akéhokoľvek ocenenia overila, ale samotná skutočnosť, že účelom hodnotiacej správy je prilákanie investorov na jej spochybnenie nestačí.
(60)
Grécko a príjemca takisto tvrdia, že správu nemožno brať do úvahy, pretože jej referenčný časový bod (jún 2004) sa nezhoduje s referenčným časovým bodom predaja (december 2003).
(61)
Komisia nemôže uvedený argument akceptovať. Komisia poznamenáva, že dátum vypracovania správy spoločnosti Behre Dolbear je naozaj 30. jún 2004, ale jej obsah sa môže považovať za časovo zodpovedajúci predaju v decembri 2003, pretože vychádzala z fluktuácie cien kovov počas obdobia rokov 1993 až 2003.
(62)
Grécky štát a spoločnosť Ellinikos Xrysos tvrdia, že správa sa netýka predaných aktív, ale hodnoty spoločnosti Ellinikos Xrysos ako celku, a preto nie je smerodajnou hodnotou aktív, ktoré predal grécky štát v decembri 2003. Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie, pretože na účely výpočtu celkovej hodnoty spoločnosti sa v správe uvádza podrobné stanovenie hodnoty predaných aktív podľa jednotlivých položiek.
a.a. Výpočet hodnoty baní
a.a.1. Argumenty týkajúce sa hodnoty baní
(63)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že v čase predaja bola trhová hodnota baní Cassandra nižšia alebo dokonca záporná z dôvodu dlhotrvajúceho prerušenia prevádzky a zrušenia banských povolení. Taktiež tvrdia, že cena, ktorá bola zaplatená za predaj v roku 2003, odrážala hodnotu bane Stratoni, pretože to bola jediná baňa v prevádzke. Konkrétne, Grécko uznáva, že v čase predaja mala baňa Stratoni platné banské povolenia a bola preto prevádzkyschopná a spĺňala klauzulu „takmer výrobného zariadenia“ uvedenú v správe spoločnosti Behre Dolbear.
(64)
Komisia poznamenáva, že rozhodnutia o zrušení povolení z roku 2002 mali vplyv len na hodnotu bane Olympias, pretože v čase predaja mala baňa Stratoni platné banské povolenia, a preto mala aj nejakú hodnotu. Spoločnosť TVX Hellas zároveň zastavila prevádzku z dôvodu neúspešných investícií do oblasti ťažby zlata po zrušení povolení bane Olympias. Správanie spoločnosti preto súviselo len s hodnotou investícií do bane Olympias, a nie s hodnotou bane Stratoni.
(65)
Pokiaľ ide o baňu Skouries, Grécko a príjemca tvrdia, že tam neprebiehala žiadna banská činnosť, ani sa tam neinvestovali žiadne prostriedky, s výnimkou banského výskumu, ktorý vykonala spoločnosť TVX Hellas pred predajom v roku 2003, a na vybudovanie banských zariadení sú potrebné značné investície.
(66)
Komisia poznamenáva, že baňa Skouries nemá banské povolenia ani vybudovanú banskú infraštruktúru. Grécke orgány a príjemca však nepredložili žiadne informácie, ani významné tvrdenia preukazujúce, že prevádzka bane Skouries nebola administratívne povolená alebo ekonomicky uskutočniteľná. Okrem toho, podľa správy spoločnosti Behre Dolbear boli v roku 2004 kapitálové náklady pre rozvoj a výstavbu bane v Skouries 268 mil. USD, t. j. 220 mil. EUR. Spoločnosť Behre Dolbear vo svojej správe vyjadrila svoj názor, že tieto náklady sú „primerané“. Komisia sa preto domnieva, že neexistovali žiadne administratívne alebo ekonomické prekážky udelenia banských povolení alebo výstavby banskej infraštruktúry a vykonávania banských činností v Skouries.
(67)
Na základe uvedeného (odseky 63 až 66) sa Komisia domnieva, že v čase predaja bola trhová hodnota bane Olympias naozaj ohrozená rozhodnutiami o zrušení povolení z roku 2002, ale trhová hodnota baní Stratoni a Skouries ohrozená nebola. Preto bolo v čase predaja v roku 2003 možné odhadnúť trhovú hodnotu baní Cassandra.
a.a.2. Výpočet hodnoty baní
(68)
Na výpočet hodnoty baní Cassandra Komisia preskúmala každú z troch baní, ktoré tvoria bane Cassandra (Stratoni, Olympias a Skouries), pokiaľ ide o tieto záležitosti: a) hodnota bane, ktorá by mala vychádzať z ekonomických faktorov platných v čase predaja a b) prevádzkyschopnosť bane na dosiahnutie uvedenej hodnoty. Na základe týchto dvoch faktorov Komisia dospela k záveru, že bane Stratoni a Skouries mali určitú hodnotu, ktorú bolo možné realizovať, ale že hodnotu bane Olympias bolo v čase predaja v roku 2003 problematické preukázať.
(69)
Na odhad hodnoty baní Komisia použila správu spoločnosti Behre Dolbear. Správa používa na výpočet objektívnej trhovej hodnoty baní Cassandra tri metódy: a) ocenenie pomocou prístupu založeného na príjmoch (19), b) ocenenie na základe súvisiacich transakcií (porovnateľných predajov) a c) prístup založený na kapitalizácii na trhu (20). Hodnoty získané uplatnením týchto troch metód sú zodpovedajúco: a) 130,3 - 402,5 mil. USD alebo 107,2 - 331,1 mil. EUR, b) 504,7 mil. USD alebo 415,2 mil. EUR a c) 614,9 mil. USD alebo 505,9 mil. EUR. Interval pri ocenení pomocou prístupu založeného na príjme je spôsobený rozličnými scenármi stanovovania ceny (pozri odsek 72). Komisia si z týchto troch metódy zvolila prístup na základe príjmu. Dôvody sú uvedené v tabuľke č. 1.
Tabuľka
Dôvody použitia prístupu založeného na príjmoch
Prístup na základe Príjmu
Súvisiace Transakcie
Kapitalizácia na Trhu
Prístup na základe príjmu poskytuje podrobné hodnoty pre každé z týchto troch banských zariadení na základe cien kov, ktoré boli známe v čase predaja baní. Pri odhade hodnoty aktív určitej transakcie sa môžu brať do úvahy len faktory platné v čase transakcie.
Základ oceňovania pomocou súvisiacich transakcií je diskutabilný, pretože dve rozličné bane nemôžu byť identické. Podľa spoločnosti Behre Dolbear, metóda pomocou súvisiacich transakcií je sporná v dôsledku skutočnosti, že každé ložisko nerastných surovín, dokonca aj keď ide o tú istú komoditu, sa líši do určitej miery od ostatných ložísk pokiaľ ide o mineralógiu, banské podmienky, metalurgiu, environmentálne aspekty, aktuálne sociálne problémy, akosť rudy atď.
Správa spoločnosti Behre Dolbear obsahuje aj poznámku asociácie American Appraisal Associates (amerických znalcov na oceňovanie) k trhovej kapitalizácii, podľa ktorej sa trhová kapitalizácia odporúča ako sekundárna metóda oceňovania alebo ako odhad od oka vhodný na kontrolu ocenení urobených použitím primárnej metódy.
Prístup na základe príjmu je primárnou metódou oceňovania, a preto je spoľahlivejšou metódou. Okrem toho, v tomto prípade sa metódou kapitalizácie na trhu overuje len hodnota vyplývajúca z kapitalizácií na trhu počas prvého polroka 2004, ktoré nie sú akceptovateľné, keďže tieto informácie sú až z obdobia, ktoré nasledovalo po predaji. Metóda kapitalizácie na trhu sa preto nemôže použiť dokonca ani ako sekundárna metóda oceňovania.
Zdá sa, že spoločnosť Behre Dolbear viac dôveruje hodnote odvodenej pomocou prístupu na základe príjmu, pretože uvádza, že „V priebehu rokov spoločnosť Behre Dolbear kládla osobitný dôraz na hodnotu odvodenú pomocou prístupu na základe príjmu“ (súčet hodnôt na s. 43 správy spoločnosti Behre Dolbear).
(70)
Grécko akceptuje, že v prípade, ak sa použije správa spoločnosti Behre Dolbear, možno akceptovať len prístup na základe príjmu, pretože je to základná, medzinárodne používaná metóda oceňovania, a aj to len k dátum hodnotenia správy (30. júnu 2004) a za predpokladu, že budú udelené banské povolenia a vynaložia sa významné investície.
(71)
Na základe prístupu založeného na príjmoch Komisia odhaduje hodnotu baní v čase predaja v roku 2003 nasledovne (pozri odseky 72 až 79).
(72)
Pomocou prístupu založeného na príjmoch sa objektívna trhová hodnota baní Cassandra odhaduje na takmer výrobnej úrovni (21), o čom svedčí prevádzka baní, s dobre zadefinovanými nákladmi a dokázanými a pravdepodobnými zásobami (22). V správe sa na určenie hodnoty používajú tri rozličné scenáre vychádzajúce z cien platných počas nasledujúcich období: a) priemer za obdobie 1993 - 2003, b) len za prvý polrok 2004 a c) priemer za obdobie 1993 - 2003 plus prvý polrok 2004 (vydelené dvoma). Komisia sa domnieva, že môže brať do úvahy len scenár s priemerom za obdobie 1993 - 2003, pretože vychádza z cien a nákladov, ktoré boli známe v čase predaja, ktorý sa uskutočnil v decembri 2003, ale zvyšné dva nemôže. Okrem toho, historické ceny za obdobie 1993 - 2003, ktoré použila spoločnosť Behre Dolbear, nevykazujú žiadny konkrétny trend počas celého obdobia 1993 - 2003, t. j. v jednotlivých rokoch kolíšu, a preto sa Komisia domnieva, že priemer za obdobie 1993 - 2003 lepšie vystihuje historické vývojové trendy na trhu kovov. Okrem toho, ceny v prvom polroku 2004 nie sú reprezentatívnou hodnotou hodnoty baní, pretože vyjadrujú len stav a neberú do úvahy výkyvy. Zohľadnenie výkyvov je rozhodujúce na účely minimalizovania účinku akýchkoľvek prípadných neobvyklých zmien alebo náhodných udalosti a na získanie spoľahlivého obrazu hodnoty baní.
(73)
Grécko a príjemca tvrdia, že odhady spoločnosti Behre Dolbear čistej súčasnej hodnoty takmer produkcie baní Cassandra sú záporné, na úrovni - 2,59 mil. USD (strana 37, tabuľka 5.3 správy), takže skutočne zaplatená cena (11 mil. EUR) presahuje trhovú hodnotu baní.
(74)
Komisia poznamenáva, že na individuálnom základe sa čistá súčasná hodnota (na takmer produkčnej úrovni) priradená týmto trom banským projektom pomocou prístupu založeného na príjmoch sú: a) bane Olympias, - 28,79 mil. USD, t. j. - 23,7 mil. EUR; a) bane Stratoni, 10,48 mil. USD, t. j. 8,6 mil. EUR a c) bane Skouries, 15,72 mil. USD, t. j. 12,9 mil. EUR. Súčet týchto troch hodnôt sa rovná zápornej hodnote - 2,59 mil. EUR.
(75)
Komisia však uvedené tvrdenie Grécka a príjemcu neakceptuje. Poznamenáva, že z uvedených hodnôt vyplýva, že čistá súčasná hodnota (na takmer produkčnej úrovni) bane Olympias bola v čase predaja naozaj negatívna. Napriek tomu sa domnieva, že záporná čistá súčasná hodnota bane Olympias znamená, že v čase predaja boli očakávané zisky vyplývajúce z prevádzky bane na cenovej úrovni zaznamenanej za uplynulých 11 rokov záporné. Vzhľadom na cenu zlata by sa každý prípadný vlastník bane Olympias rozhodol neprevádzkovať baňu a snažil by sa podľa možnosti čo najviac predchádzať stratám. Ako bolo uvedené, pozastavením prevádzky bane mohol kupujúci obmedziť straty na 5,5 mil. EUR, ktoré predstavujú náklady, ktoré kupujúci musel podľa zmluvy vynaložiť z dôvodov ochrany životného prostredia a na účely zachovania počtu pracovných miest. Z toho však nemožno usudzovať, že hodnota bane Olympias by sa mala odhadnúť vo výške - 5,5 mil. EUR, pretože vlastníctvo bane v zásade má aj alternatívnu hodnotu: vlastník môže prevádzkovať baňu v dobrých časoch (keď sú ceny zlata dostatočne vysoké) a rozhodnúť sa prevádzku zastaviť v zlých časoch (ceny zlata nie sú dostatočne vysoké). Preto sa spoločnosť Ellinikos Xrysos mohla rozhodnúť, že prevezme baňu ako súčasť súboru baní Cassandra alebo s cieľom neskôr vykonať potrebné investície do bane Olympias a začať opäť ťažbu so ziskom, keď sa ceny zlata zvýšia na úrovne (značne) nad úroveň zaznamenanú počas predchádzajúceho obdobia 1993 - 2003.
(76)
Získanie spoľahlivého odhadu tejto alternatívnej hodnoty je dosť komplikované. Čo je ešte dôležitejšie, akákoľvek takáto hodnota sa musí upraviť tak, aby zohľadňovala (prípadnú vysokú) pravdepodobnosť, že dokonca aj v prípade, keď by boli ceny zlata dosť vysoké, zaručia prevádzku so ziskom, povolenie pre túto baňu nemusí byť udelené. Ako už bolo uvedené (pozri odsek 12), banské povolenie a spracovanie zlata pre baňu Olympias boli zrušené z environmentálnych dôvodov, ktoré sa považovali za vážne. Preto sa zdá byť vhodné predpokladať, že baňa Olympias má alternatívnu hodnotu, ktorá sa môže obozretne odhadnúť ako nula. Preto by sa čistá hodnota baní Olympias mala odhadnúť na úrovni - 5,5 mil. EUR.
(77)
Na rozdiel od toho, Komisia sa domnieva, že hodnoty baní Stratoni a Skouries, predstavujú sumu 21,5 mil. EUR, ktorá je súčtom hodnôt dvoch baní podľa správy spoločnosti Behre Dolbear (8,6 mil. EUR plus 12,9 mil. EUR, pozri odsek 74), pretože:
a.
baňa Stratoni mala platné banské povolenie, vybudovanú banskú infraštruktúru a kladnú hodnotu vyplývajúcu z jej prevádzky (kladnú čistú súčasnú hodnotu) a bola preto v čase predaja v prevádzke,
b.
pokiaľ ide o baňu Skouries, Komisia sa domnieva, že neexistovali žiadne administratívne alebo ekonomické prekážky udelenia banských povolení alebo výstavby banskej infraštruktúry a vykonávania banských činností. Baňa Skouries takisto mala kladnú hodnotu vyplývajúcu z jej prevádzky (kladnú čistú súčasnú hodnotu).
(78)
Grécko a príjemca tvrdia, že hodnota baní podľa odhadov spoločnosti Behre Dolbear sa nemôže brať do úvahy, pretože sa týka aktív spolu s príslušnými banskými povoleniami, zatiaľ čo spoločnosť Ellinikos Xrysos nadobudla len aktíva, pričom banské povolenia mal neskôr udeliť grécky štát. Komisia neakceptuje tento argument, pretože, ako už bolo preukázané, baňa Stratoni mala v čase predaja platné banské povolenie. Ako už bolo preukázané, neexistovali žiadne administratívne prekážky udelenia banského povolenia pre baňu Skouries. Náklady na podanie žiadosti o vydanie banského povolenia pre baňu Skouries boli obmedzené len poplatkami pre geológov a ďalších znalcov za prípravu štúdií potrebných na vydanie povolenia a na poplatky súvisiace so zárukou vyžadovanou príslušným ministerstvom. Podľa podania gréckych orgánov, uvedené náklady predstavujú (zodpovedajúco) približne 5 000 EUR jednorazovo plus nanajvýš 600 000 EUR ročne. Komisia sa okrem toho domnieva, že tieto sumy sú nízke v porovnaní s celkovými kapitálovými nákladmi pre rozvoj a výstavbu bane v Skouries, ktoré v roku 2004 dosiahli výšku 268 mil. USD, t. j. 220 mil. EUR (pozri odsek 66). Komisia sa preto domnieva, že uvedené náklady na banské povolenie neboli pre spoločnosť ochotnú investovať do bane Skouries prekážkou. Komisia taktiež poznamenáva, že správa spoločnosti Behre Dolbear zahŕňa vo výpočte čistej súčasnej hodnoty bane aj „administratívne“ náklady. Komisia sa preto domnieva, že uvedené náklady (na podanie žiadosti o vydanie banského povolenia pre baňu Skouries a jeho získanie) boli v správe spoločnosti Behre Dolbear zohľadnené.
(79)
Na základe uvedeného sa hodnota baní odhaduje na 16 mil. EUR za všetky tri bane (21,5 mil. EUR - 5,5 mil. EUR).
a.b. Výpočet hodnoty pozemkov
(80)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že pozemky, ktoré nadobudla banská spoločnosť, sa môžu používať len na banské činnosti a nemajú trhovú hodnotu, pretože banské právo uprednostňuje v týchto oblastiach len banské činnosti. Preto zníženie hodnoty banských práv z dôvodu dlhotrvajúceho prerušenia prevádzky a zrušenia banských povolení viedlo aj k zníženiu hodnoty pozemkov.
(81)
Pokiaľ ide o uvedenú záležitosť, Komisia sa domnieva, že predmetné pozemky ako aktívum banského podniku nie sú „nehnuteľnosťou“ v širšom slova zmysle v dôsledku osobitných charakteristík banských činností (znečisťovanie, poškodenie životného prostredia atď.), ktoré by spochybnili možnosť obchodovania s týmito aktívami oddelene od baní.
(82)
Komisia sa však domnieva, že každé prípadné aktívum podniku má hodnotu, pretože prispieva alebo môže prispieť k prevádzke spoločnosti a k dosahovaniu príjmov. Bane Cassandra predstavovali podnik, ktorý bol v čase predaja prevádzkyschopný, a Komisia sa preto domnieva, že pozemky sa mohli využívať na prevádzku baní a preto mali hodnotu. Komisia preto nemôže akceptovať argument predložený Gréckom a spoločnosťou Ellinikos Xrysos.
(83)
Grécky banský úrad tvrdí, že aktíva baní Cassandra zahŕňajú aj značné nehnuteľnosti, ktoré výrazne zvyšujú celkovú hodnotu baní, ale neboli v správe spoločnosti Behre Dolbear zohľadnené.
(84)
Komisia však poznamenáva, že správa spoločnosti Behre Dolbear nezohľadňuje pozemky oddelene od baní. V správe spoločnosti Behre Dolbear sa pozemky považujú za aktívum baní Cassandra, ktoré nie je nerastnou surovinou, a sú ocenené sumou 6 mil. EUR (23), nezávisle od metódy prístupu na základe príjmu.
(85)
Ale spoločnosť Behre Dolbear vo svojej správe uvádza, že hodnota pripísaná pozemkom je hodnotou oznámenou spoločnosťou Ellinikos Xrysos, ktorá nie je samotným ocenením pozemkov. Komisia preto potrebuje túto hodnotu overiť.
(86)
Aby tak Komisia mohla urobiť, použila cenu zaplatenú za pozemky vo verejnej súťaži v roku 2005 za predaj baní Cassandra spoločnosti TVX Hellas (pozri odsek 6). Toto nie je primárny, ale sekundárny výpočet, ktorého cieľom je otestovať platnosť hodnoty uvedenej v správe spoločnosti Behre Dolbear (6 mil. EUR).
(87)
Grécke orgány akceptujú, že sa môže zobrať do úvahy hodnota určená vo verejnej súťaži v roku 1995 a že sa môže predpokladať, že hodnota pozemkov ostala nezmenená. Komisia poznamenáva, že v súvislosti s predajom baní Cassandra v roku 1995 spoločnosti TVX Hellas bola pozemkom priradená cena 1,2 mld. GRD. Komisia zdôrazňuje skutočnosť, že neexistovali žiadne referenčné ceny alebo cenové indexy pre pozemky baní Cassandra, ktoré sa považovali za aktívum banského podniku, a nie za „nehnuteľnosť“ v širšom slova zmysle (pozri odsek 81). Ak by existovali takéto referenčné ceny alebo cenové indexy, bolo by možné vypočítať aktualizovanú referenčnú hodnotu. Keďže neexistovali, Komisia považovala v tomto prípade cenu z roku 1995 za najlepší dostupný odhad. Komisia preto považuje za východiskový bod sumu 1,2 mld. GRD alebo 3,5 mil. EUR (použitím výmenného kurzu 340,75 GRD/EUR, ktorý bol platný v čase vstupu Grécka do eurozóny v roku 2001) ako objektívnu trhovú hodnotu pozemkov.
(88)
Po roku 1995 spoločnosť TVX Hellas nadobudla 70 ďalších pozemkov (počas obdobia 1997 - 2000, väčšinou v rokoch 1998 a 1999). Komisia poznamenáva, že nadobúdacia hodnota týchto 70 ďalších pozemkov predstavuje 1,1 mil. EUR, ako bola vykázaná v účtovnej závierke spoločnosti TVX Hellas. Komisia považuje túto nadobúdaciu hodnotu za trhovo orientovanú, pretože bola stanovená trhom. Keď sa tieto dve hodnoty spočítajú (3,5 mil. EUR a 1,1 mil. EUR), celková objektívna trhová hodnota sa môže stanoviť vo výške 4,6 mil. EUR.
(89)
Táto suma 4,6 mil. EUR predstavuje nominálnu hodnotu pôdy v roku 2003 na základe cien z roku 1995 a 1997 - 2000. Komisia sa domnieva, že túto hodnotu je potrebné upraviť pomocou gréckeho všeobecného indexu cien priemyselnej produkcie za obdobia 1995 - 2003 a 1998 - 2003. Index cien priemyselnej produkcie sa použil preto, lebo predmetná pôda je aktívom a úprava musí zodpovedať zmenám cien v tomto priemyselnom odvetví. Táto úprava predajných cien z roku 1995 a 1997 - 2000 viedla ku konečnému údaju 5,9 mil. EUR v decembri 2003.
(90)
Komisia poznamenáva, že uvedená cena 5,9 mil. EUR sa takmer zhoduje s cenou 6 mil. EUR uvedenou spoločnosťou Behre Dolbear v jej hodnotiacej správe (pozri odsek 84). Komisia sa domnieva, že táto tesná zhoda potvrdzuje spoľahlivosť ocenenia pôdy spoločnosťou Ellinikos Xrysos, ktoré bolo použité v správe spoločnosti Behre Dolbear a preto oprávňuje k tomu, aby sa údaj 6 mil. EUR považoval za údaj predstavujúci objektívnu trhovú hodnotu v decembri 2003.
a.c. Výpočet hodnoty zásob nerastných surovín
(91)
Predaj v roku 2003 zahŕňal aj množstvo zásob nerastných surovín s ložiskami zlata (24). Grécke orgány a príjemca tvrdia, že v roku 2003 mali uvedené zásoby zápornú hodnotu, z dôvodu relatívne nízkej ceny zlata a relatívne vysokých súvisiacich nákladov.
(92)
Grécke orgány poskytli výpočet „hraničného“ bodu cenovej rentability, pri ktorom by bolo obchodovanie s uvedenými zásobami ziskové. Berúc do úvahy koncentráciu zlata v nerastnej surovine, t. j. 0,7 uncí zlata za tonu a cenu zlata dňa 12. decembra 2003, t. j. 407 USD za uncu, hodnota zlata koncentrovaného v zásobách zlatých rúd bola 284,9 USD za tonu. Grécke orgány poskytli aj náklady súvisiace s obchodovaním s uvedenými rezervami: náklady na spracovanie 245 USD za uncu a 171,5 USD za tonu, náklady na dopravu 50 USD za tonu, penále za čistenie 270 USD za tonu a poplatky za spracovanie 5 USD za uncu a 4,1 USD za tonu. Výsledkom uvedených výpočtov je záporná predajná cena - 210,7 USD za tonu.
(93)
Komisia uvedený výpočet overila. Domnieva sa, že z uvedených dôvodov cien a nákladov, neboli ceny zásob v čase predaja ziskové. Obchodovanie so zásobami zlatých rúd snáď mohlo byť ziskové, keby sa náklady na dopravu zmenili alebo keby sa očakávala ich zmena, ale zisky by boli zanedbateľné. Okrem toho sa v správe spoločnosti Behre Dolbear neuvádza hodnota zásob zlatých rúd. Komisia sa preto domnieva, že hodnota týchto zásob sa nedá vypočítať.
(94)
Grécky banský úrad tvrdí, že zásoby zlatonosných rúd mali značnú hodnotu dosahujúcu 80 mil. EUR. Komisia poznamenáva, že Grécky banský úrad neposkytol žiadne údaje alebo dôkazy na podporu tejto hodnoty 80 mil. EUR. Na základe uvedeného výpočtu, z ktorého vyplýva, že hodnota týchto zásob sa nedá vypočítať, a s ohľadom na tento výpočet Komisia odmieta tvrdenie Gréckeho banského úradu.
(95)
Komisia poznamenáva, že aktíva predané v decembri 2003 zahŕňali aj dve ložiská nerastných surovín. Správa spoločnosti Behre Dolbear obsahuje odhad hodnoty existujúcich koncentrátov olova a zinku z 30. júna 2004 (25). Tento odhad je oddelený od výpočtu čistej súčasnej hodnoty baní a netvorí súčasť ocenenia v rámci prístupu na základe príjmu. Predstavuje čistú návratnosť taviarne rudy (26) pre vlastníka bane: po prvé, hodnota obsahu kovov (olova, striebra a zinku) sa vypočíta na základe bežných cien a dostupných množstiev, po druhé, uplatní sa „harmonogram platieb taviarne“ (náklady na ďalšie spracovanie účtované kupujúcim nerastných surovín ich výrobcovi), berúc do úvahy osobitné podmienky odpisovania nákladov (konkrétne percentá odpisovania, poplatky za spracovanie a rafináciu a náklady na prepravu); napokon, harmonogram platieb taviarne sa odvodí z uvedenej hodnoty obsahu kovov (27).
(96)
Komisia poznamenáva, že uvedená metóda je štandardnou metódou pre výpočet platieb za kovy. Komisia preto použije uvedenú metódu na odhad trhovej hodnoty ložísk nerastných surovín, ktoré nadobudla spoločnosť Ellinikos Xrysos v decembri 2003 na základe množstiev ložísk nerastných surovín v decembri 2003 (28). Uplatnením uvedenej metódy na množstvá nerastných surovín, cien kovov z decembra 2003 a osobitných podmienok harmonogramu platieb taviarne spoločnosti Ellinikos Xrysos, Komisia dospela k záveru, že trhová hodnota ložísk nerastných surovín, ktoré nadobudla spoločnosť Ellinikos Xrysos v decembri 2003, predstavovala 3,7 mil. USD alebo 3 mil. EUR (použitím výmenného kurzu 1,2254 USD/EUR zo dňa, keď boli nerastné suroviny predané spoločnosti Ellinikos Xrysos, konkrétne 12. decembra 2003).
(97)
Komisia poznamenáva, že podľa informácií predložených príjemcom, ložiská nerastných surovín boli predané v decembri 2004 (1. decembra 2004 a 31. decembra 2004), t. j. po vypracovaní správy spoločnosti Behre Dolbear. Komisia sa preto domnieva, že osobitné podmienky uplatniteľné na uvedenú metódu (výpočet hodnoty ložísk v júni 2004, pozri odsek 95) sa uplatnia aj na výpočet hodnoty ložísk nerastných surovín v decembri 2003, pretože od decembra 2003 do júna 2004 nedošlo k žiadnym ďalším predajom nerastných surovín, ktoré by mohli stanoviť nové podmienky.
a.d. Záver o výhode
(98)
Výsledkom uvedeného výpočtu je celková hodnota baní Cassandra vo výške 25 mil. EUR, ktorá je súčtom hodnoty baní (16 mil. EUR), pozemkov (6 mil. EUR) a zásob nerastných surovín (3 mil. EUR).
(99)
Táto celková hodnota je podstatne nižšia ako hodnota, ktorá je v správe spoločnosti Behre Dolbear uvedená ako objektívna trhová hodnota aktív baní Cassandra (500 mil. USD alebo 411 mil. EUR, pozri odsek 19). Hodnota uvedená v správe spoločnosti Behre Dolbear bola uvedená aj v rozhodnutí Komisie z 10. decembra 2008, ktorým sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania, ako náznak, že cena bola nižšia ako trhová hodnota baní.
(100)
Dôvodom odchýlky od hodnoty v správe spoločnosti Behre Dolbear (500 mil. USD) je, že výsledok dvoch metód oceňovania, ktoré nie sú vhodné pre tento prípad (pozri tabuľku 1 v predchádzajúcom texte), konkrétne metódy „súvisiacich transakcií“ a metódy „kapitalizácie na trhu“, nemožno akceptovať, pretože: a) základ oceňovania pomocou súvisiacich transakcií je diskutabilný, pretože dve rozličné bane nemôžu byť identické: každé ložisko nerastných surovín, dokonca ložiská tej istej komodity, sa líši do určitej miery od ostatných ložísk, b) kapitalizácia na trhu sa odporúča ako sekundárna metóda oceňovania alebo ako odhad od oka vhodný na kontrolu ocenení vykonaných použitím primárnych metód, ako je prístup na základe príjmu, v tomto prípade sa metóda kapitalizácie na trhu sa nemôže použiť dokonca ani ako sekundárna metóda oceňovania, pretože overuje len hodnotu prístupu na základe príjmu vyplývajúcu z kapitalizácií na trhu počas prvého polroka 2004, čo nie je akceptovateľné, pretože tieto informácie sú za obdobie po dátume predaja a c) spoločnosť Behre Dolbear viac dôveruje hodnote odvodenej pomocou prístupu na základe príjmu.
(101)
Celková hodnota, ku ktorej dospela Komisia (25 mil. EUR) je tiež omnoho nižšia ako interval cien získaný pomocou prístupu na základe príjmu (107,2 mil. EUR - 331,1 mil. EUR, pozri odsek 69). Dôvodom je, že tieto ceny zahŕňajú: a) hodnoty aktív, ktoré v decembri 2003 neboli prevedené, napr. pohľadávky, peňažné toky a zásoby nerastných surovín (hodnoty z júna 2004 sa líšia od hodnôt z decembra 2003, pozri výpočet v odsekoch 91 až 97) a b) zdroje nerastných surovín charakterizované v správe spoločnosti Behre Dolbear ako špekulatívne a neisté (29) (ťažobný materiál alebo potenciálny prieskumu). Zdroje nerastných surovín nie sú zahrnuté v peňažných tokoch na určenie čistej súčasnej hodnoty pomocou prístupu na základe príjmu (pozri odsek 72), ktoré sú odvodené len z preukázaných a pravdepodobných zásob, s výnimkou všetkých ostatných zdrojov. Okrem toho, uvedený interval hodnôt zahŕňa rozličné hodnoty pre baňu Olympias podľa troch rozličných cenových scenárov. Komisia neakceptuje tieto hodnoty (pozri odseky 72 až 76). Napokon, uvedený interval hodnôt je ovplyvnený rozličnými cenovými scenármi, z ktorých Komisia akceptuje iba jeden (pozri odsek 72).
(102)
Komisia dospela k záveru, že trhová hodnota aktív baní Cassandra predstavovala v čase ich predaja spoločnosti Ellinikos Xrysos sumu 25 mil. EUR.
(103)
Komisia sa domnieva, že hodnota výhody pre spoločnosť Ellinikos Xrysos predstavuje 14 mil. EUR, ktorá je rozdielom medzi celkovou objektívnou trhovou hodnotou aktív baní Cassandra (25 mil. EUR) a cenou zaplatenou za predaj (11 mil. EUR).
(104)
Na základe uvedenej analýzy argumentov, ktoré predložili Grécko a príjemca, a vzhľadom na výpočet trhovej hodnoty predaných aktív a porovnania tejto trhovej hodnoty s cenou, ktorú spoločnosť Ellinikos Xrysos skutočne zaplatila, sa Komisia domnieva, že kritérium výhody je splnené.
b. Štátne zdroje
(105)
Grécke orgány a príjemca tvrdia, že Grécko vystupovalo pri predaji v roku 2003 len ako sprostredkovateľ a bane nikdy nevlastnilo. Taktiež tvrdia, že Grécko nikdy neprijalo žiadne peniaze z predaja v roku 2003, keďže 11 mil. EUR bolo zaplatených priamo spoločnosti TVX Hellas. Napokon, Grécke orgány a príjemca tvrdia, že sa predajná transakcia uskutočnila medzi spoločnosťou TVX Hellas a predchádzajúcim vlastníkom, súkromnou spoločnosťou, ktorá bola v likvidácii.
(106)
Komisia poznamenáva, že Grécko bolo aktívnou stranou pri oboch transakciách, ktoré sa vykonali na základe dvoch rozdielnych zmlúv. V druhej zmluve Grécko prevzalo povinnosti predávajúceho, ale malo aj nárok na príjem z predaja. Tento príjem bol vyplatený priamo spoločnosti TVX Hellas, na splnenie osobitnej povinnosti gréckeho štátu, čo opäť poukazuje na úlohu Grécka ako predávajúceho, a nielen sprostredkovateľa. Pokiaľ ide o argument, že predaj v roku 1995 sa uskutočnil medzi spoločnosťou TVX Hellas a súkromnou spoločnosťou, Komisia sa domnieva, že je to nepodstatné pre otázku týkajúcu sa štátnych zdrojov v tomto prípade, pretože toto kritérium sa skúma len v prípade predaja v roku 2003.
(107)
Komisia preto neakceptuje tvrdenia predložené gréckymi orgánmi a príjemcom a domnieva sa, že kritérium o štátnych zdrojoch je splnené.
c. Selektívnosť
(108)
Bane Cassandra boli predané spoločnosti Ellinikos Xrysos a spoločnosť Ellinikos Xrysos mala selektívnu výhodu z rozdielu medzi predajnou cenou a trhovou cenou predaných aktív. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie je selektívne, keďže zvýhodňuje len túto konkrétnu spoločnosť.
(109)
Ani Grécko, ani príjemca tento bod nespochybnili.
d. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi
(110)
Spoločnosť Ellinikos Xrysos pôsobí v sektore, s ktorého výrobkami členské štáty vo veľkej miere obchodujú. Okrem Grécka sa zinok, meď, olovo, zlato a striebro ťažia v jedenástich členských štátoch, konkrétne v Spojenom kráľovstve, Taliansku, Fínsku, Poľsku, Slovensku, Rumunsku, Bulharsku, Španielsku, Írsku, Portugalsku a Švédsku (30). So zinkom, meďou, zlatom a striebrom sa obchoduje vo všetkých členských štátoch (31). Predmetné opatrenie pomoci navyše predstavovalo pre spoločnosť Ellinikos Xrysos výhodu v porovnaní s konkurentmi (pozri odseky 39 až 104). Ak štátna pomoc posilňuje postavenie niektorého podniku v porovnaní s ďalšími konkurenčnými podnikmi pri obchodovaní medzi členskými štátmi, musia sa tieto podniky považovať za ovplyvnené touto pomocou. Preto je kritérium narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi splnené.
(111)
Ani Grécko, ani príjemca tento bod nespochybnili.
e. Záver o existencii pomoci v opatrení 1
(112)
Komisia dospela v zmysle uvedeného k záveru, že predaj baní Cassandra spoločnosti Ellinikos Xrysos predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Výška štátnej pomoci je 14 mil. EUR, čo je rozdiel medzi cenou zaplatenou za predaj v roku 2003, konkrétne 11 mil. EUR a trhovou hodnotou aktív predaných v čase predaja, konkrétne 25 mil. EUR.
OPATRENIE 2: DAŇOVÁ ÚĽAVA A ZNÍŽENIE PRÁVNYCH POPLATKOV
a. Štátne zdroje
(113)
Príjemca napokon tvrdí, že zníženie právnych poplatkov nezahŕňa štátne zdroje, pretože právnici sú odborníci zo súkromného sektora a dane a poplatky za ich služby boli riadne zaplatené. Okrem toho, podľa Grécka právne poplatky sa naplatili štátu. Napriek tomu je zníženie právnych poplatkov ustanovené v článku 5 kúpnej zmluvy, ktorá ustanovuje, že zákonné práva a právne poplatky „sa majú znížiť na 5 % minimálneho poplatku, ktorý je stanovený v príslušných právnych predpisoch“.
(114)
Komisia súhlasí s názorom, že právnici nie sú štátni zamestnanci. Na druhej strane Komisia poznamenáva, že notári v skutočnosti štátnymi zamestnancami sú. Notári však nedostávajú plat, ich príjem pochádza výlučne od ich klientov, a nie zo štátneho rozpočtu.
(115)
Komisia tiež poznamenáva, že právne poplatky v kúpnych zmluvách znášajú zmluvné strany. V tomto prípade Komisia akceptuje tvrdenie gréckych orgánov, že štát nezaplatil uvedené poplatky namiesto kupujúceho.
(116)
Komisia sa preto domnieva, že zníženie právnych poplatkov nezahŕňa štátne zdroje, a preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(117)
Pokiaľ ide o daňovú úľavu, účelom daní je financovanie štátneho rozpočtu. Neodvedenie daní preto oberá štát o zdroje. Komisia sa preto domnieva, že daňová úľava rozhodne zahŕňa štátne zdroje.
a. Výhoda
(118)
Komisia poznamenáva, že na predaj baní Cassandra sa vzťahovali dva druhy daní: 1) daň z prevodu baní so sadzbou 5 % a 2) daň z prevodu pozemkov so sadzbou 7 % až 9 %.
(119)
Spoločnosť Ellinikos Xrysos tvrdí, že uloženie akýchkoľvek daní na predaj v roku 2003 by bolo predčasné, pretože zmluva nebola právoplatná z dôvodu doložky o zrušení. Komisia neakceptuje tento argument, pretože táto konkrétna doložka o zrušení ustanovuje zrušenie predaja len v prípadoch, keď zmluvné strany nesplnia určité povinnosti, na zabezpečenie platnosti zmluvy. Toto je štandardná doložka vo väčšine zmlúv a neznamená, že tieto zmluvy nie sú právoplatné. Navyše, v zmluve sa stanovuje, kedy zmluva nadobúda platnosť. V článku 9 sa preto ustanovuje, že zmluva nadobúda platnosť v deň uverejnenia zákona ratifikujúceho zmluvu v Úradnom vestníku Helénskej republiky. Napokon, zmluva sa neodkazuje na žiadny iný ako konečný stav. Komisia sa preto domnieva, že zmluva bola v skutočnosti právoplatná a že mali byť uložené príslušné dane.
(120)
Okrem toho, grécke orgány a príjemca tvrdia, že hodnota baní bola záporná, a preto bola pre potenciálnych kupujúcich potrebná stimulácia. Pokiaľ ide o tento argument, Komisia poznamenáva, že hodnota baní nebola v čase predaja záporná, ale kladná a predstavovala sumu 16 mil. EUR (podľa výpočtov v odsekoch 68 až 79).
(121)
Komisia poznamenáva, že podľa gréckeho banského zákonníka sa prevody baní zdaňujú sadzbou 5 % z ich hodnoty ako základu dane, ktorá sa uplatňuje na transakcie „za protihodnotu“ („με επαχθή αιτία“). Grécke orgány tvrdia, že transakcie „za protihodnotu“ sú transakcie v dôsledku nešťastných udalostí, napr. úmrtia vlastníka, takže 5 % sadzba dane sa uplatňuje len na takéto transakcie, a na daný prípad sa nevzťahovala. Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie, pretože podľa jej zisťovania, transakcie „za protihodnotu“ sú tie transakcie, kde osoba, ktorá nadobúda aktívum, poskytuje určitý druh návratnosti, ako kompenzáciu, a všeobecnejšie povedané, existuje určitá protihodnota za nadobudnutie. Toto je osvedčený a akceptovaný výklad (32).
(122)
V roku 2003 bola trhová hodnota baní 16 mil. EUR (podľa výpočtov v odsekoch 68 až 79). Komisia sa preto domnieva, že zodpovedajúca daň za bane predané v roku 2003 bola 0,8 mil. EUR.
(123)
Grécko okrem toho uznáva, že vo všetkých prípadoch predaja pozemkov sa naozaj vyberá daň od 7 % do 9 % bez ohľadu na to, či sa predávajú aktíva spoločnosti alebo aktíva súkromnej osoby. Komisia dostala k tejto záležitosti dva rozdielne listy, jeden z ministerstva financií a jeden z ministerstva životného prostredia, energie a zmeny klímy (ktoré je zodpovedné za banské záležitosti), ktoré si navzájom odporujú. Komisia upozornila grécke orgány na tento rozpor, ale nedostala žiadny list s konečným stanoviskom. Komisia preto akceptuje informácie, ktoré predložilo ministerstvo financií, ktoré je rezortom zodpovedným za daňové záležitosti.
(124)
V roku 2003 bola trhová hodnota pozemkov 6 mil. EUR (podľa výpočtov v odsekoch 80 až 90). Komisia sa preto domnieva, že zodpovedajúca daň za pozemky predané v roku 2003 bola 0,54 mil. EUR (33).
(125)
Keďže kúpna zmluva z roku 2003 stanovovala nulovú sadzbu dane za prevod, Komisia sa domnieva, že uvedené sumy (v celkovej výške 1,34 mil. EUR) predstavovali výhodu v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos.
(126)
Grécko a príjemca tvrdia, že daňová úľava predstavovala 38 000 EUR, a preto bola nižšia ako prahová hodnota de minimis (34) a nepredstavovala výhodu pre kupujúceho. Komisia nemôže akceptovať tento argument, pretože prahová hodnota de minimis, ktorá v čase predaja v roku 2003 bola 100 000 EUR, platí bez ohľadu na formu pomoci alebo bez ohľadu na cieľ, ktorý sa sleduje. Komisia preto nemôže oddeliť jednotlivé sporné opatrenia pomoci, t. j. opatrenia 1 a 2, a potom pozerať len na časť opatrenia 2, t. j. daňovú úľavu. Komisia preto brala v tomto prípade do úvahy dve opatrenia pomoci a zistila, že spolu zahŕňajú sumy pomoci, ktoré presahujú prahovú hodnotu de minimis100 000 EUR, a preto zastáva názor, že poskytnutá pomoc nespĺňa podmienky pomoci de minimis. Na základe uvedeného Komisia trvá na závere, ku ktorému dospela v odseku 125.
c. Selektívnosť
(127)
Kritérium selektívnosti je splnené rovnako ako v odseku 108.
d. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi
(128)
Napokon, kritérium narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi je splnené rovnako ako v odseku 110.
e. Záver o existencii pomoci v 2. opatrení
(129)
Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že daňová úľava predstavuje štátnu pomoc vo výške 1,34 mil. EUR v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane sa Komisia domnieva, že zníženie právnych poplatkov nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
IV.b. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM
(130)
Keďže opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ich zlučiteľnosť sa musí posúdiť z hľadiska výnimiek ustanovených v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku.
(131)
V článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa stanovujú výnimky zo všeobecného pravidla, že štátna pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, ktoré je ustanovené v článku 107 ods. 1
(132)
V nasledujúcom texte Komisia posúdi zlučiteľnosť opatrení podľa týchto výnimiek.
(133)
Výnimky uvedené v článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa nevzťahujú na tento prípad. Toto opatrenie nemá sociálnu povahu, nebola poskytnutá jednotlivým spotrebiteľom, nie je určená na náhradu škody na tovare spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a nebola poskytnutá hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko v dôsledku rozdelenia tejto krajiny.
(134)
Ďalšie výnimky sú ustanovené v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Výnimky ustanovené v článku 107 ods. 3 písm. b), d) a e) sa evidentne neuplatňujú a grécke orgány sa na ne neodvolávali. V nasledujúcom texte Komisia posúdi prípadnú zlučiteľnosť opatrení podľa článku 107 ods. 3 písm. a) a c).
(135)
V článku 107 ods. 3 písm. a) je ustanovené, že „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“ sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Bane Cassandra sa nachádzajú v oblasti oprávnenej na poskytnutie pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ a spoločnosť Ellinikos Xrysos by preto mohla byť potenciálne oprávnená na poskytnutie regionálnej pomoci.
(136)
Usmernenia o národnej regionálnej pomoci platnej v čase predaja v roku 2003 (ďalej len „usmernenia o regionálnej pomoci z roku 1998“) (35) stanovujú podmienky schválenia regionálnej investičnej pomoci.
(137)
Podľa usmernení o regionálnej pomoci z roku 1998 je cieľom regionálnej pomoci zabezpečiť buď produktívne investície (počiatočné investície) alebo vytvorenie pracovných miest, ktoré súvisia s investíciami.
(138)
Pokiaľ ide o možnosť považovať opatrenia za pomoc na vytvorenie nových pracovných miest, malo by sa zdôrazniť, že vytvorenie nových pracovných miest znamená zvýšenie čistého počtu pracovných miest v porovnaní s priemerom za určité časové obdobie, preto sa všetky pracovné miesta zrušené v danom období odpočítajú od počtu pracovných zdanlivo vytvorených v danom období. Okrem toho, výška pomoci sa musí vypočítať na základe mzdových nákladov, konkrétne, nesmie prekročiť určité percento mzdových nákladov na zamestnaného pracovníka za obdobie dvoch rokov.
(139)
V súvislosti s týmito požiadavkami Komisia poznamenáva, že kúpna zmluva zahŕňa len vágne ustanovenie priznávajúce spoločnosti Ellinikos Xrysos voľnosť uváženia prijať do zamestnania akýkoľvek počet zamestnancov podľa vlastných potrieb, a preto uvedené podmienky nie sú splnené. Komisia preto zastáva názor, že vytvorenie pracovných miest v zmysle usmernení nebolo zabezpečené.
(140)
V usmerneniach o regionálnej pomoci z roku 1998 sa vymedzujú počiatočné investície ako investície do fixného kapitálu spojené so zakladaním nového podniku, alebo s rozširovaním existujúceho podniku, alebo so začatím vykonávania činnosti vyžadujúcej si zásadnú zmenu výroby alebo výrobného procesu existujúceho zariadenia (pomocou racionalizácie, diverzifikácie alebo modernizácie) (36).
(141)
Komisia akceptuje, že nadobudnutie bane Skouries sa kvalifikuje ako počiatočná investícia na základe uvedenej definície usmernení. V čase predaja v roku 2003 nebola v bani Skouries vybudovaná žiadna banská infraštruktúra a na začatie prevádzky v novej bani boli potrebné investície do fixného kapitálu (pozri odsek 66).
(142)
Pokiaľ ide o baňu Stratoni, Komisia má pochybnosti o tom, či sa predaj aktív môže považovať za počiatočné investície v zmysle usmernení (37).
(143)
Podľa usmernení regionálnej pomoci z roku 1998 sa však investície do fixného kapitálu vykonali v podobe nákupu podniku, ktorý je zatvorený alebo ktorý by bol zatvorený, ak by nebol odkúpený, sa takisto mal považovať za počiatočnú investíciu.
(144)
V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že Grécko naozaj preukázalo, že bane boli zatvorené alebo by boli zatvorené, keby ich nekúpila spoločnosť Ellinikos Xrysos (38). Takéto investície by preto bolo možné považovať za počiatočnú investíciu.
(145)
Napriek tomu skutočnosť, že predaj baní Cassandra sa má požadovať za počiatočnú investíciu, neznamená, že táto investícia je zlučiteľná s usmerneniami o regionálnej pomoci z roku 1998. Nie sú splnené dve podmienky týchto usmernení, ako sa uvádza v odsekoch 146 až 152.
(146)
Po prvé, predaj baní Cassandra je ad hoc opatrenie. V tejto súvislosti usmernenia o regionálnej pomoci z roku 1998 sa výslovne ustanovujú: „Výnimku z princípu nezlučiteľnosti, uvedeného v článku [107 ods. 1] zmluvy, možno pripustiť v zmysle regionálnej pomoci iba vtedy, ak môže byť zaručená rovnováha medzi spôsobeným narušením hospodárskej súťaže a výhodami pomoci v podmienkach rozvoja zaostalého regiónu … Jednotlivý ad hoc prípad pomoci určitej firme alebo pomoc obmedzená na jednu oblasť aktivity, môže mať značný dopad na hospodársku súťaž na relevantnom trhu a jej vplyv na regionálny rozvoj bude pravdepodobne príliš malý. Takáto pomoc všeobecne prichádza v rámci okruhu špecifických alebo odvetvových priemyselných politík a často nie je v súlade s povahou politiky regionálnej pomoci ako takej. Táto musí zostať neutrálnou k rozdeleniu výrobných zdrojov medzi rôzne hospodárske odvetvia a aktivity. Komisia je toho názoru, že pokiaľ nebude preukázaný opak, takáto pomoc nespĺňa požiadavky uvedené v predchádzajúcom odseku“ (druhý odsek bodu 2 usmernenia).
(147)
Napriek tomu, že v čase prijatia rozhodnutia Komisie o začatí konania z 10. decembra 2008 bolo Grécko požiadané, aby vyjadrilo stanovisko k zlučiteľnosti pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ a usmernenia o regionálnej pomoci z roku 1998 Komisia poznamenáva, že Grécko nepreukázalo žiadnym spôsobom, že sa pri predaji baní Cassandra dodržala rovnováha medzi spôsobeným narušením hospodárskej súťaže a výhodami pomoci v podmienkach rozvoja zaostalého regiónu.
(148)
Po druhé, regionálna pomoc musí mať stimulujúci účinok, t. j. musí byť skutočným stimulom pre vynaloženie investícií, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili. V tomto duchu sa v usmerneniach uvádza, že „programy pomoci musia stanoviť, že žiadosť o poskytnutie pomoci musí byť predložená skôr, než sa práce na projektoch začnú“ (39). Táto podmienka platí aj pre ad hoc opatrenia pomoci (40). Grécko nepreukázalo, že príjemca splnil uvedenú požiadavku, ani pred začatím pomoci nepodalo žiadosť o pomoc.
(149)
Navyše, pokiaľ ide o stimulačný účinok pomoci, Komisia poznamenáva, že Grécko neuskutočnilo verejnú a nepodmienenú súťaž na predaj baní Cassandra. Komisia sa domnieva, že takáto verejná a nepodmienená súťaž by overila, či na trhu s baňami boli nejakí ochotní investori alebo nie. Keďže sa žiadna takáto súťaž neuskutočnila, Komisia zastáva názor, že Grécko neoverilo úroveň ochoty investovať do baní Cassandra, a teda neoverilo potrebu pomoci so stimulačným účinkom.
(150)
Komisia okrem toho poznamenáva, že nadobudnutie baní Cassandra predstavovalo investíciu do banského priemyslu. Tento priemysel je kapitálové náročným odvetvím, ktoré rozvoj a prevádzka si vyžadujú značné množstvo investícií. V tomto prípade, boli podľa správy spoločnosti Behre Dolbear kapitálové náklady na rozvoj a výstavbu bane v Skouries 220 mil. EUR (pozri odsek 66). Komisia poznamenáva, že táto suma je podstatne vyššia ako výška predmetnej pomoci, konkrétne 15,34 mil. EUR (pozri kombinované sumy v odsekoch 111 a 124). Konkrétne, uvedená suma predstavuje len 7 % investícií potrebných pre jednu z baní. Komisia okrem toho neprijala žiadny dôkaz preukazujúci, že spoločnosť Ellinikos Xrysos nebola schopná vynaložiť investície bez pomoci. Skôr naopak, Grécko a spoločnosť Ellinikos Xrysos súhlasia, že spoločnosť Ellinikos Xrysos by v skutočnosti investovala do rozvoja baní (41). Komisia sa preto domnieva, že príslušná pomoc nemala stimulačný účinok a nebola nevyhnutná pre investorov ochotných nadobudnúť bane Cassandra.
(151)
Napokon, Grécko žiadnym spôsobom nepreukázalo stimulačný účinok príslušnej pomoci.
(152)
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že predaj baní Cassandra nespĺňa testy usmernení o regionálnej pomoci z roku 1998 pre vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú ako pomoc na počiatočné investície.
(153)
Je možné taktiež posúdiť, či sa pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú ako prevádzková pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci z roku 1998. Usmernenia vymedzujú prevádzkovú pomoc ako pomoc zameraná na zníženie bežných výdavkov spoločnosti. Podľa usmernení sa prevádzková pomoc môže poskytnúť za výnimočných okolností v regiónoch oprávnených podľa výnimky uvedenej v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.
(154)
Podľa usmernení je však prevádzková pomoc „pomoc zameraná na zníženie bežných výdavkov spoločnosti“ (bod 4.15). Bežné výdavky nie sú kapitálové výdavky a obvykle sú to opakujúce sa výdavky potrebné na prevádzku podniku. Príslušná pomoc nefinancuje bežné výdavky v pravom slova zmysle, ale ide o investície do fixného kapitálu (nadobudnutie baní a pozemkov) a daňovú úľavu splatnú z uvedených investícií (daň za prevod). Príslušná pomoc preto nefinancovala bežné výdavky. Komisia sa preto domnieva, že príslušná pomoc nespĺňa definíciu prevádzkovej pomoci v zmysle usmernení.
(155)
Okrem toho, prevádzková pomoc sa podľa usmernení môže poskytnúť v oprávnených regiónoch za predpokladu, že jej úroveň je úmerná znevýhodneniam, a posúdiť jej význam. V tomto prípade Grécko neposkytlo žiadny druh merania alebo výpočtu znevýhodnení regiónu a úroveň pomoci na preukázanie, že je úmerná znevýhodneniam.
(156)
Napokon, podľa usmernení prevádzková pomoc musí byť obmedzená v čase a postupne sa znižovať. Komisia poznamenáva, že príslušný predaj nepodliehal žiadnemu druhu časového obmedzenia alebo postupnému znižovaniu. V skutočnosti, tak predajná cena i daňová úľava, ktoré sú fixne stanovené v kúpnej zmluve, boli určené a overené bez odkazu na akýkoľvek druh časového obmedzenia alebo zníženia.
(157)
Komisia preto zastáva názor, že pomoc sa nemôže podľa usmernení vyhlásiť za zlučiteľnú.
(158)
Komisia preto zastáva názor, že pomoc sa nemôže podľa usmernení vyhlásiť za zlučiteľnú.
(159)
Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, vyhlásenie určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom uplatnením článkom 107 a 108 ZFEÚ (42), Komisia sa domnieva, že na základe finančných údajov poskytnutých gréckymi orgánmi, spoločnosť Ellinikos Xrysos je veľkým podnikom, ako bolo preukázané v odseku 12. V súlade s článkom 1 ods. 5 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, ad hoc pomoc veľkým podnikom je vylúčená z rozsahu pôsobnosti nariadenia.
(160)
Okrem toho, v súlade s článkom 8 ods. 3 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, keď sa pomoc, na ktorú sa pomoc vzťahuje, poskytuje veľkým podnikom, členské štáty by mali potvrdiť významný stimulačný účinok pomoci, na základe dokumentu, ktorý analyzuje životaschopnosť projektu alebo činnosť príjemcu s pomocou a bez pomoci. Komisii nebol žiadny takýto dôkaz predložený.
(161)
Napokon, v súlade so všeobecným nariadením o skupinových výnimkách náklady na nadobudnutie kapitálových aktív priamo súvisiacich s podnikom, ktorý bol zatvorený alebo by bol zatvorený, ak by nebol kúpený, sa považujú za oprávnené náklady za predpokladu, že sa transakcia uskutoční za trhových podmienok. Grécke orgány pripúšťajú, že transakcia sa uskutočnila bez verejnej, nepodmienenej a transparentnej súťaže alebo bez nezávislého hodnotenia trhovej hodnoty aktív baní Cassandra. Komisia sa preto domnieva, že predmetný predaj sa neuskutočnil za trhových podmienok.
(162)
Záverom, pomoc poskytnutá spoločnosti Ellinikos Xrysos nie je zlučiteľná podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.
(163)
V článku 170 ods. 3 písm. c) sa uvádza, že „pomoc na podporu rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom,“ sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
(164)
Komisia sa domnieva, že výnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) na neuplatňuje na tento prípad a že spoločnosť Ellinikos Xrysos nie je oprávnená na pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu. V súlade s bodom 7 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, platné v čase predaja v roku 2003 (43), „novovytvorená firma nie je oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, dokonca ani vtedy, ak je jej východisková finančná pozícia neistá“. Takýto prípad nastáva napríklad vtedy, keď nová firma vznikne z likvidácie predchádzajúcej firmy alebo keď jednoducho prevezme aktíva takejto firmy“. Spoločnosť Ellinikos Xrysos je spoločnosťou, ktorá bola založená tri dni pred nadobudnutím baní Cassandra. Navyše, pomoc na reštrukturalizáciu je podmienená existenciou vhodného plánu reštrukturalizácie a Grécko takýto plán reštrukturalizácie nepredložilo. Záverom, pomoc poskytnutá spoločnosti Ellinikos Xrysos nie je podľa pravidiel pomoci na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu zlučiteľnou pomocou.
(165)
Napokon, pokiaľ ide o environmentálnu pomoc, spoločnosť Ellinikos Xrysos bola povinná splniť platné environmentálne normy. Konkrétne bola povinná vynaložiť investície na ochranu životného prostredia a vykonávať banícke činnosti v súlade s gréckymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Keďže jej túto povinnosť stanovoval zákon, nebolo nutné poskytnúť spoločnosti Ellinikos Xrysos pomoc na to, aby dodržala zákon.
(166)
V zmysle uvedeného Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenia pomoci nie sú zlučiteľné s ZFEÚ.
(167)
Konkrétne, Komisia sa domnieva, že rozdiel medzi trhovou hodnotou aktív baní Cassandra a cenou, za ktorú boli predané spoločnosti Ellinikos Xrysos, predstavuje nezlučiteľnú pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos. Komisia sa taktiež domnieva, že výška dane, ktoré mala zaplatiť spoločnosť Ellinikos Xrysos za nadobudnutie baní a pozemkov predstavuje nezlučiteľnú pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos.
V. ZÁVER
(168)
Na základe uvedeného, Komisia dospela k záveru, že toto opatrenie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Konkrétne, Komisia sa domnieva, že rozdiel medzi trhovou hodnotou aktív baní Cassandra a ceny, za ktorú boli predané spoločnosti Ellinikos Xrysos, predstavuje pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos, a že hodnota daní, ktoré mala spoločnosť Ellinikos Xrysos zaplatiť za nadobudnutie baní a pozemkov takisto predstavuje pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos.
(169)
Okrem toho, Komisia dospela k záveru, že tieto opatrenia pomoci nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Konkrétne, Komisia sa domnieva, že rozdiel medzi trhovou hodnotou aktív baní Cassandra a ceny, za ktorú boli predané spoločnosti Ellinikos Xrysos, predstavuje nezlučiteľnú pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos, a že hodnota daní, ktoré mala spoločnosť Ellinikos Xrysos zaplatiť za nadobudnutie baní a pozemkov takisto predstavuje nezlučiteľnú pomoc v prospech spoločnosti Ellinikos Xrysos.
(170)
Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (44). Súd takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (45). V tejto súvislosti Súd potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe nezákonnej pomoco, a tým príde o výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a je obnovená situácia spred vyplatenia pomoci“ (46).
(171)
Podľa uvedenej judikatúry, v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (47) sa stanovuje, že „keď sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu.“
(172)
Preto, keďže sa dané opatrenia považujú za neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, sumy pomoci sa musia vrátiť, aby sa obnovila situácia, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím pomoci. Východiskovým bodom pre vrátanie pomoci by mal byť čas poskytnutia výhody príjemcovi, t. j. keď bola pomoc daná k dispozícii príjemcovi, ktorý musí zaplatiť úrok z vrátenej sumy až do skutočného vrátenia pomoci.
(173)
Prvok opatrení, ktorý predstavuje nezlučiteľnú pomoc je súčet a) rozdiel medzi trhovou hodnotou aktív baní Cassandra a ceny, za ktorú boli predané spoločnosti Ellinikos Xrysos (14 mil. EUR) a b) hodnoty daní, ktoré mala spoločnosť Ellinikos Xrysos zaplatiť za nadobudnutie aktív, t. j. baní a pozemkov (1,34 mil. EUR). Tento súčet predstavuje 15,34 mil. EUR.
(174)
Navyše, pokiaľ ide o vrátenie pomoci, Komisia poznamenáva, že článok 4 kúpnej zmluvy z roku 2003 obsahuje dve ustanovenia o zrušení predaja, v ktorých sa vymedzuje, že spoločnosť Ellinikos Xrysos by mohla zrušiť predaj v prípade: a) administratívny alebo právny úkon gréckych orgánov, ktorý zmení postavenie banských povolení alebo b) súdne rozhodnutie (týkajúce sa stavu banských povolení) vo veci zastavenia banských činností alebo realizácie investičného plánu. V obidvoch prípadoch by spoločnosť Ellinikos Xrysos vrátila aktíva gréckemu štátu a vrátila celkovú sumu 11 mil. EUR, spolu s prípadnou ďalšou odmenou.
(175)
Grécke orgány predložili uznávajú, že tieto dve ustanovenia by mohli byť aktivované rozhodnutím Komisie o vrátení nezlučiteľnej pomoci. Či to bude tak, závisí od interpretácie zmluvy a vnútroštátneho práva. Keby sa však ustanovenia aktivovali, nemalo by to mať žiadny účinok na povinnosť Grécka požadovať vrátenie sumy pomoci uvedenej v tomto rozhodnutí.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc vo výške 15,34 mil. EUR, ktorú Grécko neoprávnene poskytlo spoločnosti Ellinikos Xrysos SA v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v podobe predaja aktív a pozemkov za cenu nižšiu, ako bola ich hodnota, a v podobe odpustenia s tým súvisiacich daní s cieľom chrániť zamestnanosť a životné prostredie a vytvoriť stimul pre potenciálnych kupujúcich baní Cassandra, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
1. Grécko musí vymáhať vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 od príjemcu.
2. Sumy, ktoré majú byť vrátené, budú úročené odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do dňa ich skutočného vrátenia.
3. Úroky sa vypočítajú na základe zloženej úrokovej sadzby v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (48) a nariadenia Komisie (ES) č. 271/2008 (49), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.
4. Grécko zruší všetky nevykonané platby pomoci uvedenej v článku 1, a to s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.
Článok 3
1. Vymáhanie pomoci uvedenej v článku 1 sa má uskutočniť bezodkladne a efektívne.
2. Grécko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.
Článok 4
1. Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia poskytne Grécko Komisii tieto informácie:
a)
celkovú výšku sumy (istiny a úrokovej sadzby pre vymáhanie), ktorú má príjemca vrátiť;
b)
podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
c)
dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemca dostal príkaz vrátiť pomoc.
2. Grécko musí informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až kým nebude pomoc uvedená v článku 1 vrátená v plnej výške. Grécko na žiadosť Komisie okamžite poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré budú prijaté na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už príjemca vrátil.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Grécku.
V Bruseli 23. februára 2011