PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 964/2010
ze dne 25. října 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 404/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
2.1. Rozsah šetření - Zahrnutí dovozu z Turecka
(8)
Jedna ze zúčastněných stran zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že do rozsahu stávajícího šetření by měl být zahrnut také dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(9)
Pokud jde o nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti z této země, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkající se tohoto dovozu.
(10)
Žadatelé naopak předložili informace, že dovoz dotčeného výrobku z Turecka probíhal za nedumpingové ceny (viz nedůvěrné znění podnětu, s. 13 bod 5 a příloha 5.1 písm. a)).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(11)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany zopakovaly své argumenty o rozdílech mezi koly pro trh výrobců původního zařízení („kola pro trh OEM“) a koly pro následný trh („kola pro následný trh“), přičemž tvrdily, že tyto dva segmenty by měly být považovány za dva odlišné výrobky. Tyto zúčastněné strany prohlašovaly, že kola pro trh OEM by měla být vyloučena z rozsahu stávajícího šetření, protože kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou vyráběna rozdílnými výrobními postupy, mají odlišné technické a fyzické vlastnosti, rozdílné distribuční kanály a dokonce i rozdílná užití.
(12)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že kola pro následný trh i kola pro trh OEM lze vyrábět různými výrobními postupy, ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná.
(13)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že koneční spotřebitelé kol pro trh OEM a kol pro následný trh jsou různí: u kol pro trh OEM to je výrobce automobilů a u kol pro následný trh majitel vozu. Takové chápání je mylné. Přestože kola pro trh OEM skutečně nakupují výrobci automobilů, užití kol pro trh OEM a kol pro následný trh je totožné: montují se na automobily a podobná vozidla. Mají tudíž stejného konečného uživatele, kterým je řidič.
(14)
Nejčastější předložený argument byl, že požadavky na kola pro trh OEM se liší od požadavků na kola pro následný trh. Podle uvedeného argumentu by se opatření neměla vztahovat na kola pro trh OEM, protože nejsou zaměnitelná s koly pro následný trh (nakupují se pro potřeby rozdílných trhů s výrobky a liší se, pokud jde o design, požadavky na kvalitu, investice, výrobní postup, ceny a míru pronikání dovozu na trh).
(15)
Dalším argumentem bylo, že kola pro trh OEM se vyrábějí podle specifikací výrobců automobilů, zatímco kola pro následný trh jsou navržena a vyráběna podle specifikací zvolených výrobcem kol bez přihlédnutí k požadavkům konkrétního modelu automobilu. Přestože se kola pro následný trh nevyrábějí jmenovitě podle specifikací poskytovaných výrobci automobilů, montují se na různé modely automobilů. Ve skutečnosti budou nakonec namontována na přesně stejné modely automobilů, pro které byla původně vyrobena kola pro trh OEM. Skutečnost, že specifikace pocházejí z různých zdrojů, nelze jako takovou považovat za důkaz rozdílů ve fyzických a technických vlastnostech.
(16)
Od výrobců kol a automobilů v Unii byly obdrženy další informace. Ty potvrdily, že u kol pro trh OEM i kol pro následný trh se používají stejné výrobní procesy (lití, odlévání a tvarování, válcování, kování a sestavování kol ze dvou až tří dílů). Oba tyto typy se vyrábějí ve všech průměrech a hmotnostech. Vložky i určité druhy povrchové úpravy a tepelného zpracování jsou použitelné u kol pro trh OEM i u kol pro následný trh.
(17)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že technické rozdíly mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh se odrážejí ve skutečnosti, že kola pro trh OEM využívají primárního hliníku, zatímco při výrobě kol pro následný trh se hliník často získává z odpadu. Komise uvedené připomínky důkladně analyzovala. Další informace byly také obdrženy od výrobců automobilů a výrobců kol v Unii. Zejména ti výrobci v Unii, kteří vyrábějí kola pro trh OEM i kola pro následný trh, potvrdili, že při výrobě obou typů kol se používá jak primární hliník, tak i - byť v omezeném rozsahu - hliník získávaný z odpadu. Další informace shromážděné v rámci šetření potvrdily, že hlavním kritériem k rozlišení druhu a kvality používaného hliníku je procento křemíku (7 % nebo 11 %). Obě slitiny se používají k výrobě kol pro trh OEM stejně jako kol pro následný trh.
(18)
Rozdíly ve zkušebních požadavcích jako takové rovněž neprokazují, že kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou dva různé výrobky. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný obecný sourodý soubor požadavků na hliníková kola. Normy se liší v závislosti na výrobci a zemi. Nakonec nelze stanovit logickou dělící čáru mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh na základě norem nebo požadavků. Podle informací obsažených ve spisu jsou kola pro trh OEM i kola pro následný trh předmětem různých zkoušek (rentgenových zkoušek, chemických zkoušek, zkoušek těsnosti, zátěžových zkoušek, antikorozních zkoušek, zkoušek vyvážení kol, nárazových zkoušek, zkoušek odolnosti při radiálním zatížení, ohybových zkoušek, zkoušek solným postřikem, zkoušek CASS (zkoušek v mlze okyseleného roztoku chloridu sodného a chloridu měďnatého)). Kromě toho se zdá, že rozdíly v testování, jakož i rozdíly v normách vyznačují dělící čáru mezi různými členskými státy, a nikoli mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh jako dvěma odlišnými výrobky.
(19)
Podle informací obsažených ve spisu požadavky na kvalitu ze strany automobilového průmyslu vedou k vysoce standardizovanému výrobku, který je snadno zaměnitelný mezi všemi výrobci po celém světě. V segmentu kol pro následný trh mohou být požadavky na kvalitu rovněž stanoveny zákazníky a tato kola musí také splňovat mezinárodní a vnitrostátní požadavky. V důsledku toho se mohou na některá kola v obou segmentech vztahovat přísnější požadavky nebo specifikace, což znamená, že některá kola pro následný trh by mohla splňovat přísnější normy než kola pro trh OEM.
(20)
Skutečnost, že se kola pro následný trh obvykle nemontují na nové vozy a že výrobci automobilů používají kola vyrobená vybranými výrobci pod jejich značkou, představuje rozhodnutí týkající se zdroje dodávek, které nemá žádný vliv na závěr o vzájemné zaměnitelnosti kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Fyzicky by kolo pro následný trh, tzn. kolo vyrobené pod značkou svého výrobce, mohlo být namontováno na nový automobil.
(21)
Tyto závěry potvrzuje i skutečnost, že výrobci automobilů nakupují a prodávají rovněž kola pro následný trh. Některá z nich se prodávají pod značkou výrobce automobilů (dodavatele původního vybavení, OES), některá pod značkou výrobce kol.
(22)
Řada připomínek se týkala požadavků kladených výrobci automobilů na dodavatele kol (např. doložení plně funkčního systému řízení kvality certifikovaného podle norem ISO, hodnocení kvality na základě zkušeností z předchozích projektů a kvality dodávek a provozní kvality výrobků, hodnocení rizik týkajících se konkrétního výrobku a projektu). Hliníková kola však sdílejí tytéž fyzické, technické a chemické vlastnosti a užití bez ohledu na stanovené požadavky, které s těmito vlastnostmi nesouvisejí.
(23)
Nakonec je také třeba připomenout, že mnozí výrobci kol vyrábějí pro oba segmenty a že se kola pro trh OEM i kola pro následný trh vyrábějí na stejných výrobních linkách. Výrobci působící v jednom segmentu mohou vstoupit i do druhého segmentu.
(24)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že by kola pro trh OEM a kola pro následný trh měla být považována za dva různé výrobky, protože spadají pod rozdílné položky celního sazebníku.
(25)
Stávající antidumpingové řízení se týká hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. Kód KN 8708 70 10 zahrnují kole, jejich části, součásti a příslušenství pro průmyslovou montáž. To znamená, že uplatnění nižší celní sazby předpokládané danou položkou celního sazebníku podléhá tzv. kontrole konečného použití. Tyto dva kódy KN jsou rozděleny, aby označovaly rozdíl v celní sazbě a umožnily uplatnění nižší sazby u kol pro průmyslovou montáž. To však nemá žádný vliv na vymezení dotčeného výrobku.
(26)
V reakci na připomínky zúčastněných stran je třeba předeslat, že vymezení dotčeného výrobku v antidumpingovém řízení se netýká zařazení výrobků v různých položkách celního sazebníku. Výrobek v antidumpingovém řízení tudíž může patřit pod různé kódy KN. Ve skutečnosti je taková situace poměrně běžná.
(27)
Za druhé, kola spadající pod oba kódy KN jsou stejná. Jediným rozdílem je způsob, jakým jsou po dovozu distribuovány.
(28)
Za třetí je třeba také poznamenat, že objem dovozu pod kódem KN souvisejícím s průmyslovou montáží je nižší než objem dovozu pro trh OEM vykázaný spolupracujícími výrobci automobilů. Z toho zřejmě vyplývá, že kola pro trh OEM byla celně odbavena pod oběma kódy KN. Jelikož se tedy zdá, že výrobci automobilů dovážejí kola pod oběma kódy, formální rozlišení na základě konečného použití by bylo velmi obtížné.
(29)
Argumenty zúčastněných stran se proto zamítají a potvrzují se závěry prozatímního nařízení. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou považována za jediný dotčený výrobek.
3.1. Kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla
(30)
Dotčeným výrobkem, kterého se týká stávající šetření, jsou „hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010)“. Toto vymezení je v souladu s oznámením o zahájení antidumpingového řízení zveřejněným dne 13. srpna 2009 a s podnětem, který dal vznik tomuto případu.
(31)
Zúčastněné strany vznesly dotazy, zda se šetření bude vztahovat rovněž na kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla. Výše uvedené vymezení implicitně vylučuje hliníková kola pro motocykly pod položkou 8711 a kola pro přípojná vozidla pod položkou 8716, která jsou v zásadě zařazena pod položkami 8711 a 8716.
(32)
Pokud jde o kola pro přípojná vozidla, v průběhu šetření bylo předloženo tvrzení, že kromě kódů KN uvedených v oznámení o zahájení řízení by mohl být pro dovoz do Evropské unie použit i jiný kód, který zahrnuje mimo jiné i kola pro přípojná vozidla (kód KN 8716 90 90), čímž by bylo možno obejít opatření vztahující se na dotčený výrobek (i když se zdá, že tento kód se v současné době pro tento účel v praxi nepoužívá).
(33)
Bylo navrženo, že stávající šetření by mělo zahrnovat také hliníková kola kódu KN 8716 90 90.
(34)
Útvary Komise informovaly všechny zúčastněné strany prostřednictvím oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, jež upozorňuje na možné zařazení dalších kódů KN do tohoto řízení.
(35)
Jak je však uvedeno výše, hliníková kola, která jsou skutečně určena pro přípojná vozidla, a proto patří pod kód KN 8716 90 90, nebyla do oznámení o zahájení řízení zahrnuta. Proto se nedá vyloučit, že některé hospodářské subjekty, které vyrábějí tato kola nebo s nimi obchodují, v tomto šetření nevystoupily, protože očekávaly, že se na tento dovoz nebude šetření vztahovat, a proto o výše zmíněném oznámení nevěděly. Za těchto okolností není vhodné zahrnout tato kola do tohoto řízení. Jelikož se zdá, že existuje zvláště vysoké riziko obcházení za použití výše uvedeného kódu KN, je na druhé straně vhodné zavést kód TARIC, jehož pomocí lze přesně sledovat vývoj úrovně dovozu kol spadajících pod takový kód. Na základě čl. 14 odst. 3 základního nařízení se ustanovení v tomto smyslu vkládá do normativní části tohoto nařízení.
4. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ, INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
4.1. Tržní zacházení
(36)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku zpochybnili předběžná zjištění uvedená ve 26. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(37)
Za prvé je třeba zdůraznit, že v ČLR představuje primární hliník více než 50 % nákladů na výrobu hliníkových kol. Tři ze čtyř společností zařazených do vzorku tvrdily, že rozhodnutí o zamítnutí tržního zacházení by se mělo týkat jednotlivých konkrétních společností, zatímco v tomto případě Komise na základě konstatování, že dochází ke státním zásahům do rozhodování o nákupu hlavní suroviny (hliníku), jak je uvedeno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zamítla tržní zacházení všeobecně pro celou zemi. Tento argument nelze přijmout, protože rozbor provedený Komisí skutečně probíhal individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravda, že Komise došla u čtyř z nich k témuž závěru, ale to je způsobeno skutečností, že dochází k zasahování státu do procesu rozhodování každého z nich, jak je vysvětleno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise by bývala nedošla ke stejnému závěru u jakékoli společnosti působící v ČLR, u níž by se ukázalo, že převážnou většinu hliníkové slitiny, kterou spotřebovává, získává za ceny účtované na Londýnské burze kovů (LME) při uplatnění obvyklých mechanismů využívaných jakoukoli společností v sektoru se sídlem ve zbytku světa. Pokud by tomu tak bývalo bylo, této společnosti mohlo být přiznáno tržní zacházení, přestože by měla sídlo v ČLR, pokud by splňovala další kritéria.
(38)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(39)
Pokud jde o zasahování státu do jiných obchodních rozhodnutí, žádná ze tří skupin uvedených v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neposkytla další důkaz, který by umožnil dojít k odlišným závěrům. Zejména bylo uvedeno, že rozsudek Tribunálu ve věci Zheijiang Xinan v. Rada (3) stanoví, že „pojem „zásadní zásahy státu“ nemůže být považován za synonymum veškerých vlivů státu na činnost podniku nebo jakéhokoliv zapojení do přijímání rozhodnutí, ale musí být chápán jako projev veřejné moci, který je způsobilý učinit rozhodnutí neslučitelnými s podmínkami tržního hospodářství“. S ohledem na tento rozsudek vývozci uvádějí, že evropské orgány by jej měly uplatňovat a podrobně analyzovat, zda jsou opatření přijatá státem při provozu společnosti neslučitelná s podmínkami tržního hospodářství. V této souvislosti je třeba upozornit, že uvedený rozsudek je v současné době předmětem odvolání. Proto nabude uvedený rozsudek Tribunálu účinnosti teprve ode dne rozhodnutí o odvolání. Evropské orgány proto mohou trvat na tom, že zasahování státu zjištěné v tomto případě postačuje k závěru, že kritérium 1 není splněno. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(40)
Žádná ze dvou skupin, které podle závěrů prozatímní fáze nesplnily požadavky kritéria 2, tyto předběžné závěry nenapadla. Proto se potvrzuje, jak je uvedeno v 39. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dvě ze skupin zařazených do vzorku nemají své účetnictví vedené a auditory prověřované v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(41)
Skupina Baoding Lizhong tvrdila, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně požaduje, že zkreslení musí být způsobena bývalým systémem netržního hospodářství, přičemž skupina tvrdila, že jelikož údajně vždy podnikala jako skupina v držení soukromých subjektů, zkreslení nemohou být výsledkem „bývalého“ systému netržního hospodářství, jelikož skupina nikdy nepůsobila jako státem vlastněné společnosti. Tento argument nelze přijmout. Jak bylo zjištěno v tomto případě, výrobní náklady a finanční situace společností mohou podléhat výrazným zkreslením přeneseným z předchozího systému netržního hospodářství bez ohledu na to, zda společnost působila jako státem vlastněná společnost nebo nikoli.
(42)
Skupina Baoding Lizhong, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a společnost CITIC Dicastal navíc znovu zopakovaly argumenty již předložené před přijetím prozatímního nařízení a trvaly na tom, že výhody, jež společnosti využívají, nejsou významné. Jak je však vysvětleno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zkreslení finanční situace skupin byla významná.
(43)
Kromě toho společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd uvedla, že daňová osvobození poskytovaná zahraničním společnostem nepředstavují zvláštní subvenci a podle judikatury WTO týkající se vyrovnávacích opatření důkazní břemeno o specifičnosti subvence spočívá na vyšetřujících orgánech (4). Ve svém podání se společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd rovněž odvolává na čl. 4 odst. 5 antisubvenčního základního nařízení (5), v němž se uvádí, že „určení, že se jedná o specifickou subvenci (…), musí být průkazně doloženo“. Společnost rovněž uvádí čl. 4 odst. 2 písm. b) antisubvenčního základního nařízení (objektivní kritéria nebo podmínky pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši, která znamenají, že se nejedná o specifickou subvenci) a článek 10 dohody o antisubvenčních a vyrovnávacích opatřeních, který vymezuje vyrovnávací clo jako „clo vybírané za účelem vyrovnání subvence poskytované přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu nebo vývoz zboží“. A konečně, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd navrhuje, že „pokud útvary Komise chtějí vyrovnávat subvence poskytované čínskou vládou, správný postup by byl prostřednictvím antisubvenčního šetření“.
(44)
Co se týče tohoto výkladu antidumpingových právních předpisů, je třeba říci, že není správný, jelikož kritéria antisubvenčního základního nařízení nelze použít v souvislosti s analýzou týkající se tržního zacházení. Antidumpingové základní nařízení stanoví, že je nutno prošetřit, zda výrobní náklady a finanční situace společností nepodléhají podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a jak je uvedeno výše, kroky, které znamenají účast státu při utváření podnikatelského prostředí prostřednictvím opatření, jež jsou typická pro netržní hospodářství, by měly být považovány za vliv státu způsobený bývalým systémem netržního hospodářství.
(45)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 40. až 44. a 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Vývozci znovu zopakovali své námitky řešené v 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení má být rozhodnutí o tom, zda výrobci splňují uvedená kriteria pro přiznání tržního zacházení, přijato do tří měsíců od zahájení šetření, zatímco v tomto případě bylo toto rozhodnutí přijato až po uplynutí této tříměsíční lhůty. Na podporu svého tvrzení vývozci citovali rozsudek Tribunálu ve věci T-299/05 (6). Vývozci zejména uvedli, že ještě před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise obdržela všechny odpovědi na antidumpingové dotazníky zaslané vývozcům, jakož i odpovědi na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi, a proto útvary Komise, jelikož měly k dispozici údaje obsažené v odpovědích na tyto dotazníky, měly veškeré informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí podle běžné metodiky a metodiky pro srovnatelnou zemi. Vývozci pak dospívají k závěru, že jako taková mohla Komise vědět, jaký vliv bude její rozhodnutí o tržním zacházení mít, pokud jde o výpočet dumpingového rozpětí. S ohledem na výše uvedené skutečnosti vývozci nevylučují, že rozhodnutí o tržním zacházení bylo přijato na základě účinků na dumping.
(47)
Tento argument nelze přijmout. Za prvé, na rozdíl od toho, co bylo uvedeno, před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise neměla k dispozici všechny informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí. Za okolností tohoto případu ve skutečnosti nebyly informace obsažené v odpovědích na antidumpingové dotazníky a na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi ani úplné ani správné, a proto nemohly útvary Komise v daném okamžiku dumpingové rozpětí vypočítat. Za účelem shromáždění informací a údajů, které byly nezbytné pro přesný výpočet dumpingového rozpětí, musely být ve skutečnosti provedeny inspekce na místě. Tyto inspekce byly zahájeny teprve více než dva týdny po odeslání oznámení o tržním zacházení. Jelikož Komise ještě neměla k dispozici údaje získané v průběhu inspekcí na místě, bylo tudíž fakticky nemožné, aby provedla výpočty dumpingu před odesláním oznámení o tržním zacházení a přijala rozhodnutí o tržním zacházení na základě účinků na dumping.
(48)
Za druhé, vývozci nepředložili žádné důkazy o tom, že by rozhodnutí o tržním zacházení bylo odlišné, kdyby bylo přijato ve lhůtě tří měsíců.
4.2. Závěr
(49)
Tímto se potvrzuje zjištění, že žádné ze společností, které požádaly o tržní zacházení, by nemělo být přiznáno tržní zacházení, jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zacházení
(50)
Obě skupiny ve vzorku, kterým bylo prozatímně odepřeno individuální zacházení kvůli zasahování státu, u něhož bylo zjištěno, že je takové povahy, že umožňuje obcházet opatření, pokud jsou jednotlivým vývozcům stanoveny různé sazby, napadly předběžné zjištění uvedené v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skupina Baoding Lizhong tvrdí, že k žádným státním zásahům nedochází, a také uvádí, že podle znění čl. 9 odst. 5 písm. c) a e) k zamítnutí individuálního zacházení nestačí existence zasahování státu a že doslovné znění čl. 9 odst. 5 umožňuje přiznat individuální zacházení i v případě, že dochází k zasahování státu, ovšem za předpokladu, že přesto existuje dostatečná nezávislost na státu a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Tak by tomu bylo pouze v případě, že by státní úředníci zaujímali většinu klíčových funkcí a mohli zasahovat do běžných obchodních rozhodnutí.
(51)
Druhá skupina tvrdila, že většinu jejích akcií vlastní soukromé osoby a riziko obcházení neexistuje, protože skupina zásobuje výhradně výrobce automobilů na trhu OEM a smlouva s výrobcem automobilů stanoví pro každý model kol konkrétní výrobní místo, které je podrobeno kontrole před uzavřením smlouvy i v průběhu jejího trvání.
(52)
Pokud jde o tvrzení skupiny Baoding Lizhong, riziko obcházení bylo přezkoumáno. Státní zásahy skutečně nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Skupině Baoding Lizhong tudíž může být přiznáno individuální zacházení.
(53)
Co se týče společnosti CITIC Dicastal, jedná se o státní společnost přímo kontrolovanou státem (většina jejích akcií patří státu). Státní zásahy jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení opatření, pokud společnost získá odlišnou celní sazbu. Jinými slovy, výroba jiných státem kontrolovaných společností by mohla být přesměrována prostřednictvím společnosti CITIC Dicastal. Pokud jde o další argument společnosti CITIC Dicastal, skutečnost, že dodává výhradně výrobcům automobilů na trhu OEM, jí nebrání v tom, aby v budoucnu dodávala i jiným odběratelům. Lze tedy dospět k závěru, že společnosti CITIC Dicastal by mělo být individuální zacházení odepřeno.
4.4. Srovnatelná země
(54)
Řada zúčastněných stran zpochybnila volbu Turecka jako srovnatelné země. Jejich argumenty nelze přijmout; za prvé proto, že připomínky dorazily dosti dlouho po normativně stanovené lhůtě pro předložení připomínek k výběru srovnatelné země (lhůta uplynula dne 24. srpna 2009), a za druhé proto, že je nelze brát v úvahu z věcného hlediska.
(55)
Dotyčné argumenty lze shrnout takto:
1)
Jedna ze spolupracujících společností v Turecku (Hayes Lemmerz) je ve spojení s výrobcem v Unii a obě tyto spolupracující společnosti jsou členy EUWA (sdružení zastupujícího evropské výrobce, které předložilo příslušný podnět). Toto nelze přijmout. Skutečnost, že jedna ze společností ve srovnatelné zemi je ve spojení s výrobcem v Unii a že obě tyto společnosti jsou členy stejného sdružení jako žadatelé, nelze považovat za relevantní kritérium pro vyloučení Turecka jako srovnatelné země. Kritéria, která je třeba brát v úvahu při analyzování vhodnosti srovnatelné země, se musí zakládat výlučně na takových skutečnostech, jako je míra hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země a neexistence významných rozdílů mezi výrobním postupem u výrobců ve srovnatelné zemi a u výrobců v zemi s netržním hospodářstvím.
2)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že výrobní postup v Číně není srovnatelný s Tureckem, protože čínské společnosti mají přístup k levnější surovině. Toto tvrzení nelze zohlednit. Na jedné straně je přístup k levnějšímu hliníku důsledkem zkreslení cen způsobeného státními zásahy. Jak je vysvětleno výše, ČLR těží z jedinečné světové pozice, co se týče přístupu k surovinám s nejnižšími možnými cenami, a v jiných zemích nelze nalézt žádnou srovnatelnou situaci. Na druhé straně šetření ukázalo, že výrobní postup je prakticky totožný v Číně i v Turecku.
3)
A konečně, bylo předloženo tvrzení, že na vnitrostátní úrovni je nedostatečná hospodářská soutěž, protože domácí výroba se používá převážně pro vývoz a zároveň existují vstupní překážky dovozu ze zemí mimo Unii. Tato tvrzení nelze brát v úvahu. Ve skutečnosti je trh Unie více než šestkrát větší než turecký trh a neexistují žádné vstupní překážky, a proto je přiměřené, že Turecko zasílá významnou část své výroby do Unie. Kromě toho je na domácím tureckém trhu dostatečná hospodářská soutěž, protože existuje nejméně pět domácích výrobců a neexistují žádné překážky dovozu z Unie.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje předběžný závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí je Turecko.
4.5. Dumping
4.5.1. Výpočet
(57)
Dva vyvážející výrobci zpochybnili předběžná zjištění uvedená v 57. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo uvedeno, že podle čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení by měly být výpočty dumpingu založeny na „všech vývozních obchodech“, jinými slovy, tito dva vyvážející výrobci se domnívají, že při výpočtu dumpingového rozpětí by se mělo brát v úvahu 100 % transakcí. Bylo rovněž namítnuto, že nejdražší transakce, zejména u jedné ze společností, jež byly předmětem šetření, nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí zohledněny.
(58)
Pokud jde o argument o počtu transakcí, které mají být zohledněny, je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení stanoví, že výpočty dumpingu by měly být založeny na „všech vývozních obchodech“, „pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. To znamená, že pokud nelze dosáhnout přiměřeného srovnání 100 % výrobků, nebude možné zohlednit 100 % vývozních transakcí. Toto je považováno za přiměřené za předpokladu, že výpočty jsou založeny na dostatečně velkém procentním podílu ze všech vývozních transakcí. V tomo případě bylo vzato v úvahu přibližně 85 % transakcí.
(59)
Co se týče tvrzení, že nejdražší transakce nebyly vzaty v úvahu, byl proveden nový výpočet dumpingu, aby byly i tyto transakce zohledněny. Typy výrobků použité pro výpočet provedený na prozatímní úrovni byly doplněny o řadu dalších typů výrobků. Bylo tak možné zahrnout do výpočtu co nejvíce transakcí, což také zajistilo, aby se vážená průměrná jednotková cena všech vývozních transakcí na jednu vývozní společnost co nejvíce blížila vážené průměrné jednotkové ceně vývozních transakcí (této společnosti), která byla použita pro výpočet dumpingového rozpětí. Takto byla zohledněna hodnota všech vývozních transakcí, a to i těch nejdražších. Běžné hodnoty pro tyto dodatečné druhy výrobků byly vypočteny podle metodiky vysvětlené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Při tomto novém výpočtu dumpingové rozpětí kleslo zejména u společnosti YHI.
(60)
Metodika použitá k určení běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání je totožná s metodikou, která je popsána v 64. až 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jediné změny u nových výpočtů se týkají zvýšení počtu zohledněných transakcí a úvahy, že průměrná cena vývozních transakcí použitých k výpočtu dumpingu u jakékoli dané společnosti by se neměla podstatně lišit od průměrné vývozní ceny všech transakcí této společnosti.
(61)
Bylo předloženo tvrzení, že analýza Komise nebere v úvahu vývoj směnných kurzů, a to zejména zhodnocení amerického dolaru oproti euru, a vývoj nákladů na primární hliník a mezinárodní přepravu. Toto tvrzení není opodstatněné, jelikož útvary Komise podle svých běžných postupů zahrnuly do své analýzy trhu s dotčeným výrobkem během období šetření všechny druhy ověřitelných nákladů.
(62)
Čínský výrobce YHI tvrdil, že výpočet nákladů v jeho individuálním dumpingovém výpočtu byl nepřesný. Komise přijala toto tvrzení a provedla nový výpočet, který vedl k určení dumpingového rozpětí ve výši 23,81 %, tzn. o 2,14 % méně než v předchozím výpočtu.
4.5.2. Konečná dumpingová rozpětí
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Jiné spolupracující společnosti
44,23 %
Všechny ostatní společnosti
67,66 %
5. ÚJMA
(63)
Komise obdržela připomínky k předběžným zjištěním týkající, se újmy. Některé z těchto připomínek byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(64)
Tvrzení, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
5.1. Dovoz z ČLR
(65)
Zúčastněné strany tvrdily, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není odůvodněná.
(66)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi byla metodika založena na podnětu, avšak zkontrolována porovnáním s dalšími zdroji (údaji, jež poskytli spolupracující výrobci, uživatelé, vývozci). Tyto údaje byly znovu analyzovány s ohledem na připomínky zúčastněných stran a předběžné závěry se tímto potvrzují.
(67)
Je třeba připomenout, že v den zveřejnění prozatímního nařízení byla do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, vložena tři oznámení poskytující podrobné informace o metodách výpočtu výroby, dovozu a prodeje.
(68)
Jelikož kódy KN, jichž se týká stávající šetření, obsahují i jiné výrobky než dotčený výrobek, většina připomínek souvisela s metodikou, kterou Komise použila k vyloučení jiných výrobků než dotčeného výrobku z nahlášených objemů.
(69)
Kód KN 8708 70 50 zahrnuje kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Příslušné údaje v tunách byly získány z databáze Comext bez jakékoli další úpravy v této fázi, a to na základě předpokladu, jak je uvedeno v podnětu, že části, součásti a příslušenství jsou menšího významu.
(70)
Kód KN 8708 70 10 zahrnuje mimo jiné kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Také zde byly příslušné údaje v tunách, získané z databáze Comext, řádně upraveny v souladu s metodikou popsanou v podnětu.
(71)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami tento přístup převážně kritizovaly, aniž by však obsahovaly návrh vhodnější nebo spolehlivější alternativy. Kritika se týkala hlavně skutečnosti, že jelikož zúčastněné strany nevěděly, kterou metodu se Komise chystá použít, nemohly vyjádřit své připomínky. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které důkladným způsobem stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení. Komise zkontrolovala údaje poskytnuté v podnětu a nezjistila nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(72)
Druhý soubor připomínek se týkal způsobu přepočtu objemů původně vyjádřených v tunách na jednotky pro příslušné dva kódy KN. Také zde Komise postupovala podle metody navržené v podnětu a následně podpořené odpověďmi čínských vývozců na dotazník. Tato metodika naznačuje, že průměrná jednotková hmotnost výrobků dovážených z Číny činí přibližně 9 kg na kolo. Jednotková hmotnost výrobků dovážených z jiných třetích zemí byla v souladu s podnětem odhadnuta přibližně na 10 kg na jednotku, avšak překontrolována porovnáním s dostupnými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření od různých stran.
(73)
Ve svých podáních předložených po skončení prozatímní fáze zúčastněné strany tvrdily, že namísto 9 kg by se měla jako průměrná hmotnost použít hodnota 10 kg, jelikož tolik činí průměrná hmotnost dovážených kol pro trh OEM. Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, průměrná hmotnost 9 kg vychází z údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Proto se konstatuje, že je to nejpřiměřenější metoda přepočtu odrážející průměrnou hmotnost čínského dovozu. V každém případě však přepočet na základě hodnoty 10 kg u kol pro trh OEM ukázal, že výsledek by neměl žádný vliv na konečné závěry.
(74)
Závěry uvedené v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
5.1.1. Objem a ceny dovozu z ČLR
(75)
Závěry učiněné mimo jiné na základě údajů Eurostatu uvedených v 86. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny odpověďmi vyvážejících výrobců na dotazník. Vzhledem k tomu, že údaje pocházejí z různých zdrojů, mohou se trendy samozřejmě mírně lišit v závislosti na konkrétním segmentu a společnosti. V každém případě potvrdily nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou úrovní cenového podbízení a prudkým zvýšením objemu dovozu z ČLR zvýrazňuje správnost celkového závěru v tomto případě.
(76)
Údaje a trendy byly rovněž zkontrolovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Prozatímní nařízení v 89. bodě odůvodnění chybně uvádělo, že ceny za roky 2006 až 2008 měly vycházet z údajů Eurostatu, protože dotazníky zaslané vývozcům neposkytly relevantní údaje. Uvedené konstatování se mělo týkat rozlišení mezi transakcemi s koly pro trh OEM a s koly pro následný trh. Toto rozlišení lze určit pouze na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vývozci.
(77)
Pokud jde o jednotkové ceny kol pro následný trh, údaje ukazují více méně konstantní úrovně s mírným zvýšením na konci období. Pohybovaly se v rozmezí 25 až 34 EUR v roce 2006, 24 až 32 EUR v roce 2007, 25 až 29 EUR v roce 2008 a 26 až 36 EUR v období šetření. Za účelem zachování důvěrné povahy údajů byla tato rozmezí upravena nejvýše o 15 % směrem nahoru nebo dolů.
Cenové rozpětí u čínského dovozu kol pro následný trh (na základě vzorku vývozců)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
Období šetření
26
36
(78)
Jednotkové ceny dovozu kol pro trh OEM z ČLR vykazují během posuzovaného období pokles o více než 15 %. Další informace nelze zveřejnit z důvodu jejich důvěrné povahy, jak je vysvětleno níže v oddílu o výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(79)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se čínské dovozní ceny zvýšily mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy většina ukazatelů újmy značně klesla. K nominálnímu růstu čínských dovozních cen (i když jen o 1,6 %) skutečně došlo. (7) Je však nutno zdůraznit, že za celé posuzované období tyto ceny klesly o 8 %.
(80)
Celkově byly u obou segmentů potvrzeny nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou mírou cenového podbízení a prudkým nárůstem dovozu z ČLR potvrzuje závěry učiněné v tomto případě.
5.2. Analýza újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh
(81)
Jednou z hlavních připomínek obdržených po uložení prozatímních opatření bylo, že měla být provedena analýza všech ukazatelů újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh.
(82)
Jedna ze zúčastněných stran se v této souvislosti odvolávala na nařízení Komise (ES) č. 1888/2006 (8) a také na nařízení Rady (ES) č. 682/2007 (9) týkající se dovozu zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska, přičemž tvrdila, že v uvedeném případě byla taková analýza u konkrétních segmentů provedena. Tato zúčastněná strana dále tvrdila, že se Komise tím, že nepostupovala stejně jako ve věci kukuřice cukrové, dopustila porušení požadavků WTO.
(83)
Ve věci kukuřice cukrové bylo odkázáno na příslušná ustanovení WTO, že podle odvolacího orgánu „když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (10). Tento případ jasně ukazuje, že přístup uplatněný v tomto případě je v souladu s dosavadní praxí evropského orgánu a v souladu s antidumpingovou dohodou WTO (11). Segmentová analýza je možná, ale musí být doprovázena analýzou celého odvětví.
(84)
Je třeba připomenout, že ve stávajícím řízení byly v prozatímní fázi oba segmenty posouzeny společně, avšak některé ukazatele byly u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh analyzovány odděleně (cenové podbízení, spotřeba, podíly na trhu). S ohledem na připomínky předložené zúčastněnými stranami provedla Komise další rozbor, přičemž byly analyzovány některé další ukazatele na úrovni jednotlivých segmentů (viz níže). Jak je patrné níže, tato analýza potvrzuje, že trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek obecně odpovídají trendům u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh posuzovaných zvlášť.
5.2.1. Spotřeba
(85)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby hliníkových kol v Unii odděleně na trhu OEM a na následném trhu. Podrobnější informace o rozlišení mezi dovozem kol pro trh OEM a pro následný trh jsou uvedeny výše v části o dovozu. Údaje o tomto rozlišení vycházely z různých zdrojů informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii, uživateli a vyvážejícími výrobci v dotčené zemi.
Jednotky (v tisících)
2006
2007
2008
Období šetření
Celková spotřeba Unie
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
Spotřeba kol pro trh OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Index 2006 = 100
100
101
97
80
Spotřeba kol pro následný trh
15 033
18 432
16 237
14 592
Index 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Celková spotřeba Unie klesla v posuzovaném období o 16 % z 58, 6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek. Stejný trend lze vysledovat v obou segmentech. Spotřeba kol pro trh OEM se snížila o 20 % z 43,5 milionu jednotek na 34,9 milionu jednotek, zatímco spotřeba kol pro následný trh klesla o 3 % z 15 milionů jednotek na 14,5 milionu jednotek.
5.2.2. Dovoz z ČLR a podíly na trhu v segmentech kol pro trh OEM a kol pro následný trh
(87)
Řada připomínek se týkala závěrů Komise o velikosti trhu OEM a následného trhu s hliníkovými koly v Unii, a zejména tržního podílu dovozu. Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nesprávně vypočítala tržní podíl dovozu pro trh OEM. V návaznosti na tyto připomínky bylo provedeno další šetření týkající se tržního podílu dovážených kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Je třeba připomenout, že prozatímní nařízení stanovilo tržní podíly kol pro trh OEM a kol pro následný trh dovážených z ČLR. Tyto podíly na trhu byly stanoveny na základě informací obsažených ve spisu v prozatímní fázi, které vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii, vývozci a výrobci automobilů. Na tomto základě bylo zjištěno, že tržní podíl dovozu kol pro trh OEM představuje přibližně 3 % (konzervativní výpočet), ale mohl by dosahovat až 6 %.
(88)
S ohledem na kritiku vyjádřenou zúčastněnými stranami byly všechny údaje znovu ověřeny a toto ověření potvrdilo prozatímní závěry. Podrobné vysvětlení všech kroků šetření a všech zdrojů informací použitých ke stanovení podílu obou segmentů na dovozu nejen z dotčené země, ale také z jiných třetích zemí bylo zahrnuto do oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Toto oznámení dokládá rozmanitost zdrojů použitých k získání relevantních informací.
(89)
V reakci na připomínky zúčastněných stran, že tržní podíl ve výši 3 % je malý, je třeba navíc zdůraznit, že ani 3 % tržní podíl nelze považovat za malý na cenově citlivém trhu, o jaký se v tomto případě jedná. To platí zejména s ohledem na pokles cen popsaný níže ve 116. bodě odůvodnění. Kromě toho došlo také k významnému zvýšení objemu a tržního podílu dovozu z ČLR.
Objemy dovozu v tisících jednotek - trh OEM
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
455
476
508
1 183
Index 2006 = 100
100
105
112
260
Podíl na trhu (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Objemy dovozu v tisících jednotek - následný trh
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 247
4 667
5 301
4 954
Index 2006 = 100
100
144
163
153
Podíl na trhu (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenové podbízení
(90)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi bylo cenové podbízení vypočteno pro dotčený výrobek jako celek, jakož i pro oba segmenty odděleně. Rozlišení na segmenty vycházelo z přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých výrobci v Unii a vývozci zařazenými do vzorku na základě identifikace prodeje kol výrobcům automobilů.
(91)
Rozpětí cenového podbízení uvedená v 95. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla přepočtena především s ohledem na změny ve výpočtech dumpingu (viz výše). Byla také zpřesněna, pokud jde o použitou celní sazbu. Konkrétně byla v prozatímní fázi použita jednotná 4,5 % celní sazba. Tento přístup byl uplatněn i v konečné fázi při výpočtu celkového cenového podbízení (u obou segmentů). To bylo způsobeno skutečností, že ne všechen dovoz kol pro trh OEM byl deklarován pod kódem KN spojeným s nižší, 3 % celní sazbou.
(92)
Některé zúčastněné strany zopakovaly své připomínky, že úroveň cenového podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k té složce ceny, která souvisí s přidanou hodnotou (při vyloučení nákladů na hliník). Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, použitím této metodiky by se úroveň cenového podbízení ve skutečnosti zvýšila. Jelikož úroveň podbízení vypočtená ve vztahu k plné ceně (v procentech) již byla podstatná, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(93)
Cenové podbízení vypočtené pro dotčený výrobek jako celek se pohybuje od 20 % do 38 %. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (15 % až 29 % u kol pro trh OEM a 49 % až 63 % u kol pro následný trh).
6. STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Vymezení výrobního odvětví Unie a makroekonomické a mikroekonomické ukazatele újmy
(94)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že Komise použila nesprávné vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii a že posouzení újmy mělo vycházet z informací, které se vztahují pouze k žadatelům a zastáncům podnětu, a nikoli z celkové výroby v Unii.
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo vymezeno podle ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Posouzení situace celého výrobního odvětví Unie je v souladu se základním nařízením. Argument, že posouzení újmy bylo založeno na nesprávném vymezení výrobního odvětví Unie, je tedy nutno zamítnout. V důsledku toho je nutno zamítnout všechny argumenty týkající se vývoje tendencí ukazatelů újmy, u kterých byly jako základ pro analýzu použity údaje o výrobcích zařazených do vzorku a spolupracujících výrobcích.
(96)
Další obecnější připomínkou bylo, že nedůvěrné verze dotazníků pro výrobce a minidotazníků byly nedostatečné. Komise tyto připomínky podrobně posoudila a v odůvodněných případech si vyžádala vylepšené nedůvěrné verze. Ty byly zařazeny do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, čímž byla zcela umožněna účinná obrana práv.
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že někteří výrobci v Unii měli být vyloučeni vzhledem ke skutečnosti, že neposkytli úplné informace o své činnosti. Tyto strany dále tvrdily, že toto vyloučení by bývalo mělo dopad na výsledek. Tato tvrzení však nejsou podložena fakty, protože dotyční výrobci v Unii ve skutečnosti poskytli všechny podstatné informace. Proto je nutno tato tvrzení zamítnout.
(98)
Jeden dovozce rovněž tvrdil, že měl být zařazen jako výrobce v Unii vzhledem ke skutečnosti, že výrobu zadával do dotčené země, zatímco řada dalších činností probíhala v Unii (např. návrh). Tato společnost zadávala výrobu do dotčené země, přičemž v Unii si zachovávala některé aktivity jako například testování kol. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní proces probíhá v dotčené zemi, nemůže být tento dovozce v rámci antidumpingového řízení považován za výrobce v Unii. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(99)
Některé zúčastněné strany provedly analýzu ukazatelů újmy u jednotlivých společností. Takový přístup je nutno zamítnout, jelikož analýza újmy se provádí pro výrobní odvětví Unie jako celek.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Objem prodeje a podíl na trhu
(100)
Po zveřejnění prozatímního nařízení požádaly zúčastněné strany o údaje s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem. Tabulka níže ukazuje objemy prodeje a podíl na trhu s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem:
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - trh OEM
36 820
36 240
34 932
28 719
Index 2006 = 100
100
98
95
78
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - následný trh
8 626
10 443
7 962
7 075
Index 2006 = 100
100
121
92
82
Tržní podíl - trh OEM (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro trh OEM)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Index 2006 = 100
100
97
98
97
Tržní podíl - následný trh (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro následný trh)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Index 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Pro stanovení tohoto rozlišení byly použity různé zdroje informací, zejména údaje poskytnuté výrobci v Unii v průběhu šetření, údaje z podnětu, jakož i údaje shromážděné před zahájením šetření.
(102)
Výše uvedená tabulka ukazuje klesající trend, pokud jde o prodej a tržní podíly jak u trhu OEM, tak u následného trhu.
6.2.2. Smluvní prostředí
(103)
Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v posuzování zakázek zadaných během období šetření, které však měly být uskutečněny až po jeho skončení. Údaje, které se již ve spisu nacházely, byly doplněny o nové informace od výrobců kol a automobilů v Unii. Tyto údaje potvrdily řádové hodnoty nákupů a trendy týkající se tržních podílů evropských a čínských dodavatelů. Přispívají k tomu i argumenty předložené výrobci automobilů, podle nichž podíl čínského dovozu vzrostl v důsledku zvýšení konkurenceschopnosti a kvality a zlepšení možností ve výrobních postupech.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Výrobní náklady
(104)
Jedna ze zúčastěných stran tvrdila, že údaje o ziskovosti uvedené ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídají údajům o prodeji a výrobních nákladech uvedeným v 89. a 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo to způsobeno administrativní chybou při výpočtu výrobních nákladů, která vedla k použití nesprávného souboru údajů. Tato chyba byla opravena a údaje o výrobních nákladech jsou uvedeny v následující tabulce.
V eurech
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Tato oprava nemá vliv na trend zjištěný v prozatímní fázi. Průměrné výrobní náklady zůstaly během posuzovaného období stabilní.
6.3.2. Ziskovost
(106)
V reakci na žádosti zúčastněných stran o poskytnutí údajů s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem byla ziskovost vypočtena odděleně pro trh OEM a pro následný trh. Řádové hodnoty a trendy se potvrdily.
V %
2006
2007
2008
Období šetření
Celková ziskovost
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Ziskovost trhu OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Ziskovost následného trhu
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, ziskovost byla ovlivněna jak u trhu OEM, tak u následného trhu. V průběhu posuzovaného období klesla o 8,8 procentního bodu u kol pro trh OEM a o 7,6 procentního bodu u kol pro následný trh. Z toho vyplývá, že řádové hodnoty a trendy u kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzovaných odděleně se shodují s řádovými hodnotami a trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek (pokles o 8,7 procentního bodu).
6.3.3. Návratnost investic
(108)
Zúčastněné strany poukazovaly na možné nepřesnosti při výpočtu návratnosti investic. Vykázané hodnoty zohledňují všechny položky tvořící návratnost investic, včetně odpisů. Uvedená tvrzení je tudíž nutno zamítnout.
6.4. Závěr o újmě
(109)
Závěry o újmě uvedené v 80. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což se projevilo především poklesem ziskovosti. Některé ukazatele újmy byly analyzovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Vývojové trendy a řádové hodnoty těchto ukazatelů odpovídají údajům zjištěným pro dotčený výrobek jako celek.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Dopad dovozu z ČLR
(110)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles výroby a prodeje výrobního odvětví v Unii byl důsledkem klesající spotřeby (což údajně vyvolalo také snížení kapacity). Prozatímní nařízení skutečně nezpochybnilo, že se spotřeba na trhu Unie snižuje. Ačkoli je možné, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, mohly přispět i jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR (hospodářská krize a dovoz z Turecka), dopad těchto dalších činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost uvedenou ve 136. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V každém případě, jak je uvedeno ve 126. a následujících bodech odůvodnění prozatímního nařízení, existuje zřejmá souvislost mezi významným nárůstem objemů čínského dovozu za nízké ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a na rozdíl od tvrzení zúčastněných stran, zůstala kapacita během posuzovaného období stabilní (zejména v letech 2006 až 2008, s poklesem o 4 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření).
(111)
Některé zúčastněné strany odkazovaly na výkazy zveřejněné výrobci v Unii na jejich internetových stránkách a na skutečnost, že dumpingový dovoz z ČLR není mezi příčinami újmy uveden. Bez ohledu na jakákoli veřejná prohlášení výrobců v Unii (která v žádném případě nevylučují čínský dovoz jako možnou příčinu újmy) údaje ve spisu jasně prokazují, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztráta ziskovosti byla způsobena klesajícím objemem výroby. Výrobci tudíž nebyli schopni umořit své fixní náklady při menším počtu vyrobených kol. Avšak pokles výroby byl způsoben ztrátou podílu na trhu, která byla důsledkem pronikání čínského dovozu na trh.
(113)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ČLR nemohl být příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, protože v roce 2007 došlo k poklesu ziskovosti navzdory stabilním cenám a objemům prodeje. Je třeba připomenout, že mezi roky 2006 a 2007 došlo k zvýšení tržního podílu dovozu z ČLR a k 40 % nárůstu, pokud jde o objem. Z těchto důvodů muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(114)
Závěry uvedené ve 126. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Rozlišení na segmenty
(115)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly svá tvrzení, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM, nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně. Je třeba připomenout, že tyto připomínky byly řešeny ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany poukazovaly na 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské ceny ke stlačování cen výrobního odvětví Unie. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že příslušné orgány nemohou zakládat své závěry na náznacích, nýbrž pouze na skutečných důkazech. Zúčastněné strany dále upozorňovaly, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nebyly k dispozici žádné informace dokládající taková tvrzení.
(117)
Hned zpočátku je třeba zdůraznit vysokou obchodní citlivost tohoto druhu informací. Kromě informací, jež měla Komise k dispozici, byly zúčastněnými stranami poskytnuty další informace. Tyto dodatečné informace potvrzují závěry založené na důkazech, které měla Komise k dispozici v prozatímní fázi a které ukazovaly jasný systematický tlak na snižování cen. Komise dále vytvářela spis s ohledem na aspekt cenového tlaku. Podrobné podání poskytli výrobci v Unii. To umožnilo Komisi další vhled do podrobností postupu při nabídkových řízeních a potvrdilo závěry týkající se tlaku na snižování cen a využívání čínských nabídek jako srovnávacího kritéria k uplatňování tohoto tlaku. V některých případech byla cílová cena stanovená výrobci automobilů (která tvoří výchozí bod jednání) skutečně již nastavena níže než náklady výrobců v Unii, a byla tak neudržitelná od samého počátku. Někdy byly neúspěšné dokonce i nabídky pod touto úrovní.
(118)
Podle informací, které má Komise k dispozici, někteří výrobci automobilů jen oznamují uchazečům o jejich zakázky, že by měli snížit ceny v souladu s čínskými nabídkami, jiní používají cenové nabídky od společností, které se nabídkových řízení neúčastnily, a konečně ještě další dokonce vůbec neomezují svá nabídková řízení, takže nabídku může podat kdokoli (dokonce i ti uchazeči, kteří by nikdy nesplnili příslušné požadavky).
(119)
Výrobci automobilů tvrdili, že cena není v jejich nákupních rozhodnutích určujícím činitelem. Informace ve spisu skutečně prokazují, že mohou být zvažovány i jiné aspekty, avšak cena hraje rozhodující úlohu.
(120)
Závěry uvedené ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.2. Dopad dovozu z Turecka
(121)
Zúčastněné strany tvrdily, že Komise podcenila dopad tureckého dovozu jakožto příčiny újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba připomenout, že 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují, že nižší ceny dovozu z Turecka mohly mít určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který však nebyl natolik významný, aby sám o sobě narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(122)
Dopad dovozu z Turecka byl také zvažován u jednotlivých segmentů. Bylo zjištěno, že - tureckého dovozu představovala kola pro trh OEM. Potvrdilo se, že trendy a řádové hodnoty zjištěné u společně posuzovaných segmentů kol pro trh OEM a kol pro následný trh odpovídají trendům a řádovým hodnotám zjištěným u každého z obou segmentů zvlášť. Podle informací ve spisu (poskytnutých různými spolupracujícími stranami) ceny tureckého dovozu kol pro následný trh v posuzovaném období klesly. Pokud jde o ceny tureckého dovozu kol pro trh OEM, ty zůstaly relativně stabilní.
(123)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny dovozu z Turecka mezi rokem 2008 a obdobím šetření značně klesly. Avšak, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cenový rozdíl byl stále podstatně nižší než rozdíl mezi čínskými dovozními cenami a cenami výrobců v Unii.
(124)
S ohledem na připomínky jedné ze zúčastněných stran, že Turecko by mělo být zahrnuto do podání (viz body odůvodnění 2.1 a násl. výše), je třeba poznamenat, že nezahrnutí Turecka nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínskými vývozy dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(125)
Z těchto důvodů musela být tvrzení předložená těmito zúčastněnými stranami zamítnuta. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.3. Dopad dovozu z dalších zemí
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR se mezi roky 2006 a 2008 zvýšil. Je třeba poznamenat, že podíl dovozu ze třetích zemí zůstal stabilní s drobnými odchylkami v rozmezí 1 %. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
(127)
Některé země uvedly, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěl dovoz z Jižní Afriky, a to z důvodu jeho objemu nebo cen. Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tržní podíl jihoafrického dovozu, přestože se z hlediska objemů zvýšil, je od roku 2007 stabilní (na úrovni 1,4 % s nárůstem o 0,6 % mezi roky 2006 a 2007). Komise obdržela informaci, že většina tohoto dovozu byla určena pro trh OEM. Pokud jde o ceny jihoafrického dovozu pro trh OEM, Komise obdržela rozporuplné informace. Na základě údajů Eurostatu lze dospět k závěru, že se zvýšily ze 43 na 51 EUR. Tyto údaje byly rovněž v souladu s informacemi poskytnutými jedním výrobcem v Unii. Tvrzení o vlivu jihoafrického dovozu je proto třeba odmítnout.
(128)
Závěry uvedené ve 136. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o dovozu ze třetích zemí posuzovaném dohromady nebo zvlášť se tudíž potvrzují.
7.2.4. Dopad hospodářské krize
(129)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své argumenty o dopadu finanční krize. Tyto připomínky, zejména k poklesu výroby automobilů, byly řešeny v prozatímním nařízení.
(130)
Jak je uvedeno ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval s obdobím pronikání dovozu z ČLR na trh.
(131)
Závěry uvedené ve 139. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.5. Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu Unie
(132)
Zúčastněné strany tvrdily, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěla jeho struktura. Nicméně, jak je uvedeno ve 146. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaje shromážděné během šetření prokazují, že větší i menší společnosti byly postiženy podobně.
7.2.6. Řídicí rozhodnutí přijímaná výrobci v Unii
(133)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy spočívala v nesprávných řídicích rozhodnutích přijímaných výrobci v Unii. Tyto připomínky se týkaly společností výrobců uvedených ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které byly buď uzavřeny nebo proti nim bylo zahájeno úpadkové řízení. Je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení je uvedeno 30 společností, zatímco připomínky zúčastněných stran se týkaly pouze čtyř. Obecně tyto připomínky nebyly opodstatněné. V každém případě údaje ve spisu jasně prokazují příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dovozem z ČLR. Tento závěr posiluje skutečnost, že i přes uzavření některých firem se tržní podíl zbývajících společností nezvýšil.
7.2.7. Dovoz ze třetích zemí prováděný výrobním odvětvím Unie
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii nabízel levnější kola ze třetích zemí, a tím přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato nařčení však nebyla potvrzena důkazy. Především nebylo jasné, zda by tento dovoz ovlivnil nějaká významná množství. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
7.2.8. Ceny hliníku a dodací smlouvy výrobního odvětví Unie
(135)
Bylo předloženo tvrzení, že průměrné výrobní náklady zůstaly stabilní navzdory změnám cen hliníku. Zúčastněné strany tvrdily, že ztráty, které utrpěli výrobci v Unii, byly způsobeny skutečností, že uzavírali dlouhodobé smlouvy na dodávky hliníku, které neumožňovaly úpravu ceny v souladu s klesajícími cenami na Londýnské burze kovů. Informace ve spisu předložené spolupracujícími výrobci v Unii jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Proto bylo nutno tato tvrzení zamítnout.
7.2.9. Výkyvy směnného kurzu
(136)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že újma, kterou utrpěli výrobci v Unii, se pravděpodobně sníží v důsledku růstu hodnoty čínské měny (RMB) vůči euru. Kolísání měny zvýší ceny dumpingového dovozu obchodovaného v eurech, čímž se sníží cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem a cenami výrobců v Unii.
(137)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření musí zjistit, zda dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu) způsobil (nebo by mohl způsobit) podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, nebo zda byla tato podstatná újma zapříčiněna jinými činiteli. V tomto ohledu čl. 3 odst. 6 základního nařízení uvádí, že je nutno prokázat, že újmu způsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Odkazuje tedy pouze na rozdíl mezi cenovými úrovněmi, a neexistuje tedy žádný požadavek, aby byly analyzovány činitele ovlivňující výši těchto cen.
(138)
Pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnají dumpingové vývozní ceny s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité k stanovení újmy je někdy třeba převést na jinou měnu, aby byly srovnatelné. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být v zásadě dalším činitelem újmy.
(139)
Výše uvedené závěry potvrzuje i znění čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele než dumpingový dovoz. Přehled dalších známých činitelů v uvedeném článku nezmiňuje žádný činitel ovlivňující úroveň cen dumpingového dovozu.
(140)
Avšak i kdyby byla tato skutečnost vzata v úvahu, vzhledem k očekávanému tlaku na spotřebitelské ceny v souvislosti s poklesem trhu je nepravděpodobné, že by dovozci nakupující z dotčené země byli schopni zvýšit ceny pro maloobchodní prodej v důsledku zhodnocení RMB. Směnné kurzy jako takové lze navíc jen velmi obtížně předvídat. A konečně, ke zhodnocení RMB vůči euru došlo až po období šetření. Všechny tyto prvky znemožňují dospět k závěru, že výkyvy měny budou mít růstový účinek na ceny dumpingového dovozu z dotčené země.
(141)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze dojít k závěru, že by vývoj směnného kurzu mohl být dalším činitelem působícím újmu.
7.2.10. Rostoucí poptávka po ocelových kolech
(142)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena skutečností, že v době hospodářské krize se spotřebitelé přeorientovali na levnější ocelová kola nebo na menší automobily, které bývají údajně častěji vybaveny ocelovými koly. Tento argument měla údajně potvrzovat i skutečnost, že režimy podpory zavedené v různých evropských zemích zvyšovaly přitažlivost prodeje malých automobilů. Jiné zúčastněné strany naopak tvrdily, že i když režimy podpory skutečně mohly zvýšit přitažlivost prodeje malých automobilů, tyto automobily jsou lépe vybaveny a montují se na ně hliníková kola.
(143)
Na základě dostupných údajů byla provedena další analýza, protože neexistují žádné obecné statistiky ocelových kol. Údaje o výši spotřeby ocelových kol by mohly být získány porovnáním údajů o výrobě automobilů v Unii (viz 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a údajů o spotřebě kol pro trh OEM (viz 84. bod odůvodnění výše).
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba automobilů v Unii (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
Množství kol použitých při výrobě automobilů (počet vyrobených vozů * 4,5 kola)
72 891
76 963
71 761
60 493
Spotřeba hliníkových kol pro trh OEM v Unii (v tis. jednotek)
43 573
44 009
42 076
34 915
Spotřeba ocelových kol v Unii (v tis. jednotek)
29 318
32 954
29 685
25 578
Podíl hliníkových kol na trhu OEM
59 %
57 %
58 %
57 %
Podíl ocelových kol
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabulka ukazuje, že spotřeba ocelových kol mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 12 %. Podíl hliníkových kol při výrobě nových automobilů se mezi rokem 2008 a obdobím šetření (obdobím poznamenaným hospodářskou krizí) snížil o 1 procentní bod. Podíl ocelových kol při výrobě nových automobilů se během téhož období o 1 procentní bod zvýšil.
(145)
Lze vyslovit závěr, že podíl hliníkových a ocelových kol při výrobě nových automobilů zůstal stabilní. Kromě toho ani trendy spotřeby a výroby hliníkových kol nepodporují výše uvedený argument. Proto bylo nutno jej zamítnout.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Žádný z argumentů předložených zúčastněnými stranami nedokládá, že vliv dalších činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Závěry o příčinné souvislost uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(147)
S ohledem na připomínky zúčastněných stran provedla Komise další rozbor všech argumentů týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly prozkoumány a závěry prozatímního nařízení byly potvrzeny.
8.1. Zájem dovozců
(148)
Jak je uvedeno ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise dále prošetřila dopad cla na společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadaly v ČLR. Bylo zjištěno, že ačkoli by dopad cla na takové společnosti byl s největší pravděpodobností větší než dopad na jiné druhy dovozců vymezených ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, stejně by nebyl nepřiměřený vzhledem ke globálním účinkům na celé výrobní odvětví Unie.
(149)
Na základě údajů o cenách poskytnutých za období šetření jedním spolupracujícím dovozcem (který externě zadával výrobu dodavatelům) bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosažená touto společností by stačila k pokrytí účinků cla. Zisková rozpětí dosažená touto společností byla vyšší než navrhované clo.
8.2. Zájem uživatelů
(150)
Po uložení prozatímních opatření zúčastněné strany zopakovaly obecné připomínky k dopadu opatření ve smyslu vysokých nákladů, aniž by poskytly důkazy, jež by tato tvrzení doložily. Je třeba připomenout, že analýza dopadů na náklady vycházela z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci automobilů. Tyto údaje poskytly před uložením prozatímních opatření jen tři společnosti a pouze tyto údaje mohly tvořit základ pro závěry Komise.
(151)
Jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dopad opatření na náklady je omezený, přičemž maximální dopad na náklady činí 0,223 % (pokud připustíme, že všechny cenové úrovně by se zvýšily o 22,3 %). Avšak i tento maximální dopad na náklady se zdá být omezený vzhledem k obratu dosahovanému výrobci automobilů.
(152)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že nárůst nákladů v důsledku opatření by je donutil přemístit svou výrobu jinam. Vzhledem k omezenému dopadu na náklady by se rozhodnutí přemístit výrobu automobilů zmíněné některými výrobci automobilů zdálo neúměrné ke zjištěnému dopadu na náklady. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(153)
Je také třeba poznamenat, že argumenty o vysokých nákladech jsou v rozporu s připomínkami některých výrobců automobilů, že se na čínské dodávky spoléhají ve velmi omezené míře.
(154)
Závěry o dopadu opatření na náklady uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8.3. Různorodost zdrojů dodávek
(155)
Žadatelé uváděli, že uložení opatření bude v zájmu automobilového průmyslu. Zajištěním, že výrobní odvětví Unie zůstane provozuschopné, bude zaručena různorodost zdrojů dodávek.
(156)
Jiné zúčastněné strany, zejména uživatelé, znovu zopakovaly své argumenty o hospodářské soutěži na trhu Unie. Tvrdily také, že dovoz z ČLR je nezbytný k pokrytí poptávky na trhu Unie, jelikož výrobci v Unii nejsou schopni poskytnout dostatečné kapacity. Zatímco v letech 2006 a 2007 zůstala míra využití kapacity na úrovni 92 %, v roce 2008 došlo k dramatickému poklesu na 84 % a v období šetření na 73 %. Tyto údaje jasně dokládají, že existuje, a to zejména v současné době, dostatek volných kapacit, které by mohly být použity k zvýšení výroby. Argument o nedostatečné kapacitě výrobního odvětví Unie je navíc v rozporu s jinými připomínkami ze strany automobilového průmyslu, a sice o podstatném snížení poptávky po kolech pro trh OEM. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(157)
Jedna ze zúčastněných stran rovněž tvrdila, že čínští výrobci nevyrábějí stejné druhy výrobků jako evropští výrobci hliníkových kol. Tato tvrzení musela být zamítnuta vzhledem k úrovni shody kontrolních čísel výrobků zjištěné v tomto případě (v závislosti na provedeném výpočtu, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, by odpovídající poměr činil 92 % u výpočtu cenového podbízení pro dotčený výrobek posuzovaný jako celek a 77 % pro segmenty kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzované odděleně).
(158)
Závěry uvedené ve 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.4. Jižní Korea
(159)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své připomínky k nepříznivému dopadu cel v tomto případě v kombinaci s dalšími činiteli, jako je konkurenční výhoda poskytnutá jihokorejským výrobcům automobilů na základě dohody o volném obchodu. Tyto připomínky však nebyly podloženy žádnými novými důkazy. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný důkaz, že by dohoda o volném obchodu měla za následek újmu pro automobilový průmysl, a že v každém případě je v rámci dotyčné dohody o volném obchodu k dispozici ochranný nástroj, který lze použít k nápravě. Závěry uvedené ve 167. a 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.5. Závěr týkající se zájmu Unie
(160)
Závěry uvedené ve 153. až 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
9. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(161)
Většina obdržených připomínek se týkala výpočtu úrovně pro odstranění újmy. Zúčastněné strany zpochybnily metodiku tohoto výpočtu jako takovou a stěžovaly si na nedostatečné zveřejnění.
9.1.1. Zveřejnění
(162)
Je třeba připomenout, že metodika výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla podrobně vysvětlena v oznámení vloženém v den zveřejnění prozatímního nařízení do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Všechny zúčastněné strany rovněž obdržely toto oznámení spolu s informačním dopisem zaslaným téhož dne.
(163)
Druhé oznámení bylo vloženo do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, v reakci na připomínky vznesené po uložení prozatímních opatření.
(164)
Je třeba připomenout, že kontrolní čísla výrobků použitá k výpočtu u každého výrobce automobilů byla jasně vysvětlena ve výše zmíněném oznámení. Přesné údaje o cenách a objemech však nemohly být zveřejněny z důvodu jejich důvěrné povahy.
(165)
Pokud jde o dovoz z Číny, nemohly být údaje o vyvezených množstvích, o hodnotě CIF na hranici Unie a vážených průměrných jednotkových prodejních cenách zveřejněny, jelikož vycházely z transakcí provedených dvěma vývozci. Jejich zveřejnění by tudíž porušilo požadavky na zachování důvěrnosti obsažené v základním nařízení.
(166)
Pokud jde o transakce prováděné výrobci v Unii na trhu Unie, poskytnutí podrobnějších informací by bylo smysluplné pouze tehdy, pokud by tyto podrobnosti byly poskytnuty jednotlivě u každého z výrobců. To však není možné, protože by to bylo v rozporu s výše uvedenými požadavky na zachování důvěrnosti.
(167)
Z těchto důvodů se proto má za to, že podrobné informace o metodice použité při výpočtu cla (mimo jiné například včetně použitých kontrolních čísel výrobků a rozlišení podle jednotlivých výrobců automobilů) poskytly zúčastněným stranám dostatek informací, aby mohly plně využít svého práva na obhajobu, při respektování požadavků na zachování důvěrnosti stanovených v základním nařízení.
9.1.2. Metodika
(168)
Je třeba připomenout, že prodej pod cenou byl vypočítán na základě údajů týkajících se nákupů hliníkových kol výrobci automobilů. Z důvodů uvedených zejména ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje tento přístup pouze hliníková kola určená pro trh OEM. Výrobci automobilů, kteří v rámci šetření spolupracují, potvrdili, že nakupují hliníková kola na základě nabídkových řízení. Vzhledem k povaze nabídkových řízení musí modely, které pocházejí ze dvou zdrojů, být ve všech ohledech stejné, ať jsou nakupovány z ČLR, nebo z Unie. V zájmu zajištění co nejvyšší úrovně srovnání mezi dováženými výrobky z Číny a z Unie bylo jejich srovnání uskutečněno pro každé kontrolní číslo výrobku zvlášť u každého velkého výrobce automobilů identifikovaného v údajích poskytnutých jak výrobci v Unii zařazenými ve vzorku, tak spolupracujícími čínskými vývozci. V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran není tato úroveň cla výsledkem jakéhokoli druhu úpravy, nýbrž vychází z uznání zásady, že clo musí být stanoveno na odpovídající úrovni umožňující nápravu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
9.1.2.1. Informace použité jako základ pro výpočet
(169)
Zúčastněné strany tvrdily, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl proveden na základě nabídkových řízení, ačkoli informace o nabídkových řízeních nebyly vyžádány v rámci šetření ani nebyly dány k dispozici ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí.
(170)
I když byla nabídková řízení uvedena v popisu metodiky použité k výpočtu výše cla, šlo pouze o odkaz na druh postupu nakupování používaný výrobci automobilů, který zaručuje, aby kola ze dvou zdrojů byla stejná a aby mohlo být dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti. Nejednalo se o odkaz na dokumentaci nebo zdroje informací, na jejichž základě byly výpočty prováděny.
(171)
Naopak, výpočty byly prováděny v souladu s obvyklým postupem na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci v Unii. Porovnání kontrolních čísel výrobků bylo provedeno na úrovni výrobce automobilů, tzn. v rámci skupiny transakcí označené jako prodej vývozců a výrobců v Unii tomuto konkrétnímu výrobci automobilů. Tyto údaje byly plně ověřeny.
9.1.2.1. Úpravy
(172)
Připomínky zúčastněných stran se týkaly úprav provedených při výpočtu. Komise některé z těchto připomínek přijala.
(173)
Je třeba připomenout, že ceny CIF čínských vývozců byly upraveny směrem nahoru o 7,6 %, z čehož 4,5 % činí clo a 3,1 % další dovozní náklady. Za účelem stanovení cílové ceny na základě prodejní ceny skutečného výrobce v Unii bylo nutno připočítat dvě položky:
1.
5,4 % na základě obratu k dosažení úrovně výrobních nákladů (je třeba si uvědomit, že se jedná o váženou průměrnou ztrátu pro výrobce kol v Unii zjištěnou za období šetření),
2.
3,2 % na základě obratu k výrobním nákladům (vypočteným podle předchozího bodu 1) na zajištění přiměřeného zisku a aby se dospělo k cílové ceně. Hodnota 3,2 % odpovídá zisku dosaženému výrobním odvětvím Unie v roce 2006, tj. prvním roce posuzovaného období, kdy finanční výsledky výrobců v Unii dosud nebyly ovlivněny poškozujícím dumpingem.
(174)
Co se týče cla, v prozatímní fázi byly dovozní ceny upraveny směrem nahoru o 4,5 %. Toto clo odpovídá clu, které se uplatňuje u kódu KN 8708 70 50. Na hliníková kola pro průmyslovou montáž (tzn. pro trh OEM) se však v zásadě vztahuje kód KN 8708 70 10, a nikoli kód KN 8708 70 50. Na dovoz podle tohoto kódu se uplatňuje clo ve výši 3 %. Vzhledem k metodice použité ke stanovení úrovně pro odstranění újmy, která je založena na segmentu kol pro trh OEM, a s ohledem na připomínky zúčastněných stran po uložení prozatímních opatření je za účelem zajištění jednotného přístupu vhodné použít celní sazbu ve výši 3 %.
(175)
Co se týče cílového zisku, zúčastněné strany tvrdily, že toto ziskové rozpětí je vypočteno pro výrobce kol pro trh OEM i pro výrobce kol pro následný trh, a může tudíž zvýšit výsledek výpočtu provedeného pouze na základě transakcí na trhu OEM. S ohledem na připomínky zúčastněných stran Komise upravila tyto výpočty za použití výše zisků a ztrát vypočtené pouze u kol pro trh OEM (-5,7 % respektive 3,1 %, viz bod odůvodnění 106 a násl. výše).
(176)
Na druhé straně zúčastněné strany tvrdily, že úroveň zisku by měla být upravena směrem dolů, aby odrážela dopad krize. Běžně se však používá ziskové rozpětí, jehož by výrobní odvětví bývalo dosáhlo nebýt dumpingu. Další příčiny újmy, i když k ní přispívají, nejsou při výpočtu cílového zisku specifikovány.
(177)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá k výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla v rozporu s metodikou předepsanou základním nařízením. Základní nařízení však žádnou zvláštní metodu k určení úrovně pro odstranění újmy nestanoví. Metodu pro stanovení této úrovně je nutno posuzovat z hlediska konkrétních okolností daného případu. Jak je vysvětleno v prozatímním nařízení a jinde v tomto nařízení, okolnosti případu podporují použití metodiky uplatňované evropskými orgány. Dále je třeba poznamenat, že úrovně cenového podbízení uvedené v prozatímním nařízení a výše v 93. bodě odůvodnění jsou známkou, že úrovně prodeje pod cenou zjištěné za použití přístupu navrhovaného některými zúčastněnými stranami by byly mnohem vyšší.
(178)
S ohledem na tyto změny činí celní sazba 22,3 %.
9.1.2.3. Použitelnost cla uvaleného na kola pro trh OEM na prodej kol pro následný trh
(179)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že je nevhodné, aby výpočet výše cla pro odstranění újmy vycházel pouze z prodeje kol pro trh OEM, když se toto clo vztahuje i na kola pro následný trh. Nicméně, jak je vysvětleno výše (a také ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), tento přístup je v tomto případě vhodný, a to zejména proto, že 85 % prodeje výrobců v Unii se týká trhu OEM.
(180)
Přístup použitý Komisí, podle něhož je výpočet prvku pro odstranění újmy omezen pouze na kola pro trh OEM, byl nejvhodnější. Jiný přístup se nezdál vhodný, protože by to vedlo k situaci, kdy by se soubor vývozních údajů zaměřených více na následný trh porovnával s výrobním odvětvím Unie, které prodává převážně na trhu OEM.
(181)
Použitý přístup je odůvodněný a přiměřený vzhledem k tomu, že cílem opatření je odstranit újmu vznikající výrobnímu odvětví Unie. Zajišťuje, aby clo nebylo stanoveno na úrovni vyšší, než jaká je nezbytná k odstranění újmy.
9.1.2.4. Neproveditelnost a povinnost stanovit individuální clo pro hospodářské subjekty, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(182)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že na rozdíl od čl. 9 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení druhý pododstavec neumožňuje nestanovit individuální clo. V důsledku toho tato strana tvrdila, že výjimku související s neproveditelností nelze v tomto případě použít a že nadále platí povinnost stanovit individuální celní sazbu pro vývozce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(183)
Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že neproveditelnost je pouze důsledkem použité metodiky, a že je tudíž vyvolána samotnou Komisí. Zúčastněné strany tvrdily, že Komise měla k dispozici všechny údaje předložené vyvážejícími výrobci kol pro následný trh, jež jí umožňovaly zahrnout prodej kol pro následný trh do výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(184)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise dokázala vypočítat cenové podbízení zvlášť pro trh OEM a zvlášť pro následný trh, a proto musela být schopna vypočítat i prodej pod cenou. Poslední argument byl, že ceny kol pro následný trh mohly být srovnány s cenami kol pro trh OEM, protože tvorba kontrolních čísel výrobků nijak nerozlišuje mezi těmito dvěma segmenty.
(185)
Pokud jde o první tvrzení, je pravdou, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení vychází z předpokladu, že pokud je hospodářskému subjektu přiznáno individuální zacházení, bude možné stanovit pro něj individuální clo. V tomto konkrétním případě by to však bylo neproveditelné nebo nevhodné. Je tomu tak proto, že při určení úrovně pro odstranění újmy, jak bylo vysvětleno výše, je nutno se zaměřit na prodej kol pro trh OEM. Kromě toho, pokud jde o všechny výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, clo založené i na jejich prodeji kol pro následný trh by bylo nepřiměřeně vysoké, tzn. přesahovalo by výši, která by byla za okolností tohoto konkrétního případu odůvodněná k odstranění újmy. Je tomu tak proto, že jak bylo vysvětleno výše, úroveň pro odstranění újmy stanovená na 22,3 % je dostatečná k ochraně výrobců v Unii na jejich primárním trhu (OEM). Clo, které by bylo založeno i na prodeji těchto výrobců na následném trhu - které by ve všech třech případech výrobců s přiznaným individuálním zacházením bylo vyšší - by tudíž bylo nepřiměřeně vysoké.
(186)
Je také třeba zmínit, že odkaz na nedostatek spolehlivých údajů ve 182. boě odůvodnění prozatímního nařízení se netýkal kvality poskytnutých údajů, nýbrž druhu údajů použitých k výpočtu (porovnání kontrolních čísel výrobků u každého výrobce automobilů, tzn. porovnání modelů nakupovaných z ČLR a z Unie konkrétním výrobcem automobilů). Druh postupu používaný k nákupu kol na trhu OEM umožnil dosáhnout vyšší úrovně srovnatelnosti. Vzhledem k tomu, že se používají různé postupy, nemohl být stejný druh údajů poskytnut u prodeje na následném trhu.
(187)
Stanovení újmy na základě článku 3 základního nařízení je právně odděleno od stanovení výše cla. Výpočet cla se provádí po určení újmy tak, aby bylo clo stanoveno ve výši, která stačí k nápravě újmy. Z toho vyplývá, že Komise provedla tento výpočet v souladu se zvolenou metodikou. Také skutečnost, že struktura kontrolních čísel výrobků nezahrnula kritérium prodejních kanálů, nesouvisí s metodikou použitou při stanovení úrovně pro odstranění újmy.
(188)
Argumenty zúčastněných stran o použití výjimky kvůli neproveditelnosti a o bezpodmínečné povaze povinnosti stanovit individuální celní sazbu je nutno zamítnout.
9.1.2.5. Reprezentativnost použitých transakcí
(189)
Kritika zúčastněných stran se týkala také toho, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl arbitrární, protože byl založen na výběru malého počtu nereprezentativních transakcí.
(190)
Za prvé a především, zúčastněné strany tvrdily, že výpočet byl založen na nereprezentativním objemu dovozu z ČLR. Takový přístup je údajně v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO (12), jelikož jej nelze považovat za průkazně doložený. Žadatel tvrdil, že skutečnost, že většina prodeje výrobního odvětví Unie probíhala na trhu OEM, nemá žádný význam, protože účelem výpočtu prodeje pod cenou je stanovit průměrnou částku, o kterou se mají ceny dumpingového dovozu zvýšit, aby nezpůsobovaly újmu. Výpočet prodeje pod cenou musí být reprezentativní pro dumpingový dovoz, a nikoli pro prodej výrobního odvětví Unie. Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že takový přístup je v rozporu s vlastní praxí evropských orgánů, jelikož obvykle se individuální podbízení a prodej pod cenou vypočítává jako vážená hodnota pro každé kontrolní číslo výrobku na základě podílu objemů vývozu na podbízení a prodeji pod cenou, a nikoli na základě množství prodaného výrobním odvětvím Unie.
(191)
Je třeba připomenout, že rozpětí pro odstranění újmy odráží (na základě vzorku) situaci přibližně 85 % prodeje výrobního odvětví Unie, který směřuje do segmentu OEM. Byl to tedy výběr metodiky, a nikoli technické stránky výpočtu jako takového, který byl dán konkrétní situací na trhu Unie, kde většina prodeje směřuje do segmentu OEM. Tento výběr vedl Komisi k porovnání cen na úrovni výrobců automobilů, čímž bylo dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti a zároveň bylo zajištěno, aby úroveň pro odstranění újmy nebyla nadhodnocená.
(192)
Co se týče reprezentativnosti, je dále třeba připomenout, že bylo zjištěno, že odpovídající poměr vývozních transakcí použitý v poměru k veškerému vývozu čínských vývozců zařazených ve vzorku do segmentu OEM činí více než 55 %. Tento poměr byl vzhledem k metodice použité při výpočtu úrovně pro odstranění újmy považován za reprezentativní.
9.1.2.6. Clo na základě cenového podbízení
(193)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že rozpětí újmy mělo být podle postupu stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 1531/2002 (13) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska určeno na základě cenového podbízení. V tomto případě bylo clo skutečně založeno na cenovém podbízení s ohledem na skutečnost, že k újmě pro výrobní odvětví Unie zřejmě přispěly i jiné činitele než dumpingový dovoz, a také že v celosvětovém měřítku toto výrobní odvětví již řadu let nedosahovalo žádných nebo jen extrémně nízkých zisků. (14)
(194)
Je třeba poznamenat, že činitele, které vedly k rozhodnutí stanovit výši cla na úrovni cenového podbízení, nejsou v tomto případě použitelné. Na rozdíl od případu barevných televizních přijímačů (15) se dotčený výrobek nevyznačuje nízkými úrovněmi ziskovosti. Ziskovost podstatně klesla v důsledku levného dovozu z dotčené země. Také dovoz ze třetích zemí zůstal během posuzovaného období stabilní.
9.2. Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(195)
Přístup v prozatímním nařízení, co se týče použité metodiky, se tímto potvrzuje. S ohledem na připomínky zúčastněných stran k úpravám činí přepočtená úroveň cla 22,3 %.
10. TVRZENÍ O OBCHÁZENÍ OPATŘENÍ
(196)
Zúčastněné strany tvrdily, že opatření mohou být obcházena, přičemž poukázaly především na nedávné zvýšení dovozu hliníkových kol ze zemí bez známé místní produkce. Příslušné orgány byly upozorněny na tento vývoj a možnosti a tato otázka bude pozorně sledována.
11. ZÁVAZEK
(197)
Jeden dovozce, který není ve spojení, vyjádřil zájem nabídnout cenový závazek. Ačkoli nebyl nabídnut žádný formální cenový závazek, je třeba poznamenat, že článek 8 základního nařízení omezuje možnost nabízet cenové závazky pouze na vývozce. Běžnou praxi Komise nepřijímat nabídky závazků od dovozců schválil i Evropský soudní dvůr (16), který mimo jiné konstatoval, že přijetí závazku nabídnutého dovozcem by jej pouze utvrdilo v tom, aby si i nadále opatřoval zásoby za dumpingové ceny.
(198)
Dva spolupracující vyvážející výrobci z Číny nabídli v souladu s čl. 8 odst. 2 základního nařízení cenový závazek. Dotčený výrobek však existuje ve velkém množství výrobních typů, jejichž ceny vykazují významné rozdíly (v případě jedné společnosti dokonce až 300 %), takže existuje velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Kromě toho se typy výrobku budou vyvíjet, pokud jde o design a konečné opracování. Proto se dospělo k závěru, že výrobek není vhodný k cenovému závazku. Kromě toho jedna z těchto dvou společností neobdržela ani tržní ani individuální zacházení; u druhé společnosti byly zjištěny významné problémy v účetnictví a její struktura a škála výrobků (výroba pro trh OEM/pro následný trh) byla posouzena jako příliš složitá. Proto byly nabídky závazku zamítnuty.
12. CELNÍ PROHLÁŠENÍ
(199)
Statistické údaje o hliníkových kolech se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (17) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet kusů dotčeného výrobku a některých výrobků kódu KN ex 8716 90 90.
13. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(200)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 22,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 404/2010 na dovoz některých hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódů TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházejících z Čínské lidové republiky, se vybírají s konečnou platností.
Článek 3
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených hliníkových kol pro vozidla kódu KN 8716, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, a v současnosti kódu KN ex 8716 90 90, se zapíše kód TARIC 8716909010.
Členské státy každý měsíc informují Komisi o počtu kusů dovezených pod tímto kódem a o jejich původu.
Článek 4
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených výrobků uvedených v článcích 1 a 2 se zapíše počet jejich kusů.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku 25. října 2010.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 964/2010
z 25. októbra 2010,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých hliníkových kolies vozidiel s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 14 ods. 3,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
1. DOČASNÉ OPATRENIA
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 404/2010 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“).
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 30. júna 2009 podalo Európske združenie výrobcov kolies (EUWA) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby určitých hliníkových kolies v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme spôsobenej týmto dumpingom, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť, aby boli vypočuté.
(4)
Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.
(5)
Pripomína sa, že ako sa stanovuje v odôvodnení 18 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
(6)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz niektorých hliníkových kolies s pôvodom v ČĽR a konečný výber súm zabezpečených z dočasného cla. Takisto sa im poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.
(7)
Ústne alebo písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a ak to bolo vhodné, aj zohľadnili.
2.1. Rozsah prešetrovania. Zahrnutie dovozu z Turecka
(8)
Jedna strana zastupujúca záujmy vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že dovoz príslušného výrobku z Turecka by sa mal zahrnúť do rozsahu tohto prešetrovania.
(9)
Pokiaľ ide o nezahrnutie dovozu s pôvodom v Turecku do podnetu, treba poznamenať, že v začiatočnej fáze neexistovali dostatočné dôkazy o dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti z tejto krajiny na začatie antidumpingového konania o týchto dovozoch.
(10)
Naopak, navrhovatelia predložili informácie, že dovoz príslušného výrobku z Turecka bol za nedumpingové ceny (pozri verziu podnetu, ktorá nemá dôverný charakter, strana 13 bod 5 a príloha 5.1.a).
3. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(11)
Po dočasných opatreniach niektoré strany zopakovali svoje argumenty týkajúce sa rozdielov medzi kolesami výrobcu pôvodného zariadenia (OEM) a kolesami na trhu s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis (AM) a tvrdili, že s týmito dvomi segmentmi treba zaobchádzať ako s dvomi rôznymi výrobkami. Tieto strany tvrdili, že kolesá OEM treba vylúčiť z rozsahu terajšieho vyšetrovania, pretože kolesá OEM a AM sa vyrábajú odlišnými výrobnými postupmi, majú rôzne technické a fyzikálne vlastnosti, rôzne distribučné kanály a dokonca rôzne použitie.
(12)
Pripomína sa, ako sa uvádza v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, že kolesá AM, ako aj OEM sa dajú vyrábať všetkými výrobnými postupmi, vo všetkých priemeroch a hmotnostiach a s rôznym druhmi povrchových úprav. Kolesá OEM a AM majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a sú zameniteľné.
(13)
Niektoré strany tvrdili, že koneční používatelia kolies OEM a AM sú rozdielni: pri OEM to je výrobca automobilov a v prípade AM je to majiteľ auta. Takéto chápanie je mylné. Aj keď v skutočnosti kolesá OEM odoberajú výrobcovia automobilov, použitie kolies OEM a AM je rovnaké: montujú sa na autá a podobné vozidlá. Preto majú rovnakého konečného používateľa - vodiča.
(14)
Najčastejšie uvádzaný argument bol, že požiadavky na kolesá OEM sa líšia od požiadaviek na kolesá AM. Podľa tohto argumentu by opatrenia nemali byť uložené na kolesá OEM, pretože nie sú zameniteľné s kolesami AM (sú zakúpené na uspokojenie potrieb trhov s rôznymi výrobkami a majú odlišné technické riešenie, požiadavky na kvalitu, investície, výrobný postup, cenu a prenikanie dovozu).
(15)
Ďalším argumentom bolo, že kolesá OEM sa vyrábajú podľa špecifikácií výrobcov automobilov, zatiaľ čo kolesá AM sú navrhnuté a vyrobené podľa špecifikácií zvolených výrobcom kolies bez zohľadnenia požiadaviek konkrétneho modelu automobilu. Hoci kolesá AM nie sú formálne vyrobené podľa špecifikácií poskytnutých výrobcami automobilov, montujú sa na rôzne modely automobilov. V skutočnosti budú nakoniec namontované na presne rovnaké modely automobilov, pre ktoré boli kolesá OEM pôvodne vyrobené. Skutočnosť, že špecifikácie pochádzajú z rôznych zdrojov, sa nemôže považovať za dôkaz o rozdieloch fyzikálnych a technických vlastností.
(16)
Dodatočné informácie boli získané od výrobcov a výrobcov áut v Únii. Potvrdilo sa, že rovnaké výrobné postupy (zlievanie, prietokové tvárnenie, valcovanie, kovanie, 2- 3-dielne kolesá) sa používajú pre kolesá AM, ako aj OEM. Oboje sa vyrábajú vo všetkých hmotnostiach a priemeroch. Vložky, použitie určitých druhov povrchovej úpravy a tepelné spracovanie sú rovnako použiteľné pre kolesá OEM a AM.
(17)
Niektoré strany tvrdili, že technické rozdiely medzi kolesami OEM a AM odzrkadľuje skutočnosť, že kolesá OEM používajú primárny hliník, zatiaľ čo pri výrobe kolies AM sa hliník často získava zo šrotu. Komisia dôkladne analyzovala tieto pripomienky. Ďalšie informácie boli získané aj od výrobcov áut a výrobcov z EÚ. Najmä tí výrobcovia z EÚ, ktorí vyrábajú kolesá OEM a AM, dosvedčili, že pri výrobe obidvoch typov kolies sa používajú primárny hliník a - i keď v obmedzenej miere - aj hliník získaný zo šrotu. Ďalšie informácie získané v rámci prešetrovania potvrdili, že hlavným kritériom pre rozlíšenie typu a kvality použitého hliníka je percento kremíka (7 % alebo 11 %). Obe zliatiny sa rovnako používajú pre kolesá OEM, ako aj AM.
(18)
Rozdiely v požiadavkách na testovanie takisto nie sú presvedčivé v tom, že kolesá OEM a AM sú dva rozdielne výrobky. Je potrebné poznamenať, že neexistuje žiadny všeobecný homogénny súbor požiadaviek na hliníkové kolesá. Normy sa menia podľa výrobcu a krajiny. Napokon nie je možné stanoviť koherentnú deliacu čiaru medzi kolesami AM a OEM na základe noriem alebo požiadaviek. Podľa informácií v spise prípadu kolesá OEM, ako aj AM sú predmetom rôznych testov [röntgenové skúšky, chemické skúšky, skúška tesnosti, záťažové skúšky, protikorózne skúšky, skúšky vyvažovania kolies, nárazové skúšky, vytrvalostné skúšky lúčov, skúšky na ohyb, skúšky v soľnej hmle, skúšky CASS (postrekovanie meďnými soľami)]. Ďalej sa ukazuje, že rozdiely v skúškach, ako aj rozdiely v normách sú skôr indikáciou deliacej čiary medzi rôznymi členskými štátmi než rozdielov medzi kolesami OEM a AM ako dvoch rozdielnych výrobkov.
(19)
Podľa informácií v spise výsledkom požiadaviek na kvalitu určených automobilovým priemyslom sú výrobky s vysokou mierou normalizácie, ktoré sú ľahko zameniteľné medzi všetkými výrobcami na celom svete. V segmente AM môžu požiadavky kvality určovať aj zákazníci a tieto kolesá musia tiež spĺňať medzinárodné a vnútroštátne požiadavky. V dôsledku toho sa môžu v oboch segmentoch na určité kolesá vzťahovať prísnejšie požiadavky, čo znamená, že niektoré kolesá AM by mohli spĺňať prísnejšie normy než kolesá OEM.
(20)
Skutočnosť, že kolesá AM sa zvyčajne nemontujú na nové autá a že výrobcovia automobilov používajú kolesá vyrobené vybranými výrobcami s ich obchodnou známkou, je dôvodom rozhodnutia, ktoré nemá vplyv na záver o zameniteľnosti kolies OEM a AM. Fyzicky možno koleso AM, teda koleso s obchodnou známkou výrobcu kolies, namontovať na nové auto.
(21)
Tieto závery potvrdzujú skutočnosť, že výrobcovia automobilov tiež získavajú a predávajú kolesá na trhu s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis. Niektoré z nich sa predávajú pod obchodnou známkou výrobcu automobilov (dodávateľ pôvodného zariadenia, OES), niektoré pod obchodnou známkou výrobcu kolies.
(22)
Mnohé pripomienky sa týkali požiadaviek výrobcov automobilov na dodávateľov kolies (napr. dôkaz o plne funkčnom systém riadenia kvality s certifikátom ISO, hodnotenie dodržiavania kvality na základe skúseností z predchádzajúcich projektov a dodávok a kvality v teréne, špecifické hodnotenie rizika pre výrobok a projekt). Hliníkové kolesá však majú rovnaké fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a použitie bez ohľadu na určené požiadavky, ktoré nie sú relevantné pre tieto vlastnosti.
(23)
Nakoniec by sa tiež malo pripomenúť, že mnohí výrobcovia vyrábajú kolesá pre obidva segmenty a kolesá OEM a AM sa vyrábajú na tých istých výrobných linkách. Výrobcovia pôsobiaci v jednom segmente môžu vstupovať do druhého segmentu.
(24)
Napokon niektoré strany tvrdili, že kolesá OEM a AM by sa mali považovať za dva rôzne výrobky, pretože sú zaradené pod rôzne colné podpoložky.
(25)
Toto antidumpingové konanie sa týka hliníkových kolies motorových vozidiel (HKMV) v súčasnosti s kódom KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. Kód KN 8708 70 10 sa vzťahuje na kolesá motorových vozidiel a ich časti a príslušenstvo pre priemyselnú montáž. To znamená, že na použitie nižšej colnej sadzby predpokladanej v tomto rozhodnutí sa vzťahuje takzvaná kontrola konečného použitia. Tieto dva kódy KN sú rozdelené, aby ukázali rozdiel v colnej sadzbe a umožnili uplatňovanie nižšej sadzby pre kolesá určené na priemyselnú montáž. To však nemá žiadny vplyv na vymedzenie príslušného výrobku.
(26)
V odpovedi na pripomienky strán je potrebné najprv uviesť, že vymedzenie príslušného výrobku v antidumpingovom konaní sa nevzťahuje na klasifikácie výrobkov v rôznych colných položkách. Preto môže výrobok v antidumpingovom konaní pokrývať rôzne kódy KN. V skutočnosti je takáto situácia pomerne častá.
(27)
Po druhé, kolesá zaradené pod obidva kódy KN sú rovnaké. Jediným rozdielom je spôsob ich smerovania po dovoze.
(28)
Po tretie, takisto treba poznamenať, že objem dovozu pod kódom KN súvisiacim s priemyselnou montážou je nižší než objem dovozu OEM vykazovaný spolupracujúcimi výrobcami automobilov. Z toho, ako sa zdá, vyplýva, že kolesá OEM sa preclievali pod obidvoma kódmi KN. Keďže vzhľadom na to sa ukazuje, že výrobcovia automobilov dovážajú pod obidvoma kódmi KN, formálne rozlišovanie na základe konečného použitia by bolo mimoriadne náročné.
(29)
V dôsledku toho sa tvrdenia zainteresovaných strán zamietajú a potvrdzujú sa závery dočasného nariadenia. Kolesá OEM a AM sa považujú za jeden príslušný výrobok.
3.1. Kolesá motocyklov a prívesov
(30)
Príslušným výrobkom tohto prešetrovania sú „hliníkové kolesá motorových vozidiel položiek KN 8701 až 8705 s príslušenstvom alebo bez neho, a s pneumatikami alebo bez nich v súčasnosti pod kódmi KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010).“ Toto vymedzenie je v súlade s oznámením o začatí konania uverejneným 13. augusta 2009 a s podnetom pri vzniku prípadu.
(31)
Strany položili otázky, či by prešetrovanie nemalo zahŕňať aj kolesá na motocykle a prívesy. Uvedené vymedzenia implicitne vylučujú hliníkové kolesá na motocykle položky 8711 a na prívesy položky 8716, ktoré sú v zásade zaradené pod položkami 8711 a 8716.
(32)
Pokiaľ ide o kolesá na prívesy, počas prešetrovania sa uvádzal argument, že okrem kódov KN uvedených v oznámení o začatí konania, iný kód, ktorý zahŕňa okrem iného kolesá na prívesy (kód KN 8716 90 90), by sa mohol použiť na dovoz do Únie s cieľom obísť opatrenie pre príslušný výrobok (i keď sa zdá, že v súčasnosti sa tento kód v praxi nepoužíva na tento účel).
(33)
Navrhlo sa, aby toto prešetrovanie zahŕňalo aj hliníkové kolesá pod kódom KN 8716 90 90.
(34)
Útvary Komisie informovali všetky dotknuté strany prostredníctvom oznamu vloženého do spisu prístupného na nahliadnutie zainteresovaným stranám o možnom zaradení iného kódu KN do konania.
(35)
Avšak, ako sa už uviedlo, hliníkové kolesá, ktoré sú skutočne určené na prívesy, a preto sa na ne vzťahuje kód KN 8716 90 90, neboli zahrnuté do oznámenia o začatí konania. Preto sa nedá vylúčiť, že niektoré hospodárske subjekty, ktoré vyrábajú, resp. obchodujú s týmito kolesami, sa neprihlásili do tohto prešetrovania, pretože neočakávali, že takýto dovoz bude zahrnutý, a preto nevedeli o uvedenom ozname. Za týchto okolností nie je vhodné zahrnúť takéto kolesá do konania. Na druhej strane, keďže sa zdá, že použitie uvedeného kódu KN predstavuje vysoké riziko obchádzania, je vhodné zaviesť kód TARIC, pomocou ktorého možno presne monitorovať vývoj úrovne dovozu kolies pod týmto kódom. Na základe článku 14 ods. 3 základného nariadenia sú v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia zapracované ustanovenia s takýmto účinkom.
4. TRHOVOHOSPODÁRSKE ZAOBCHÁDZANIE (THZ), INDIVIDUÁLNE ZAOBCHÁDZANIE (IZ) A ANALOGICKÁ KRAJINA
4.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(36)
Všetci vyvážajúci výrobcovia vo vzorke namietali dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 26 až 53 dočasného opatrenia.
(37)
Po prvé treba zdôrazniť, že v ČĽR primárny hliník predstavuje viac než 50 % výrobných nákladov hliníkového kolesa. Tri zo štyroch spoločností vo vzorke tvrdili, že rozhodnutie o zamietnutí THZ má byť individuálne a špecifické pre spoločnosť, keďže v danom prípade Komisia svojím konštatovaním zasahovania štátu do rozhodovania o získaní hlavnej suroviny (hliník), ako sa uvádza v odôvodneniach 30 až 37 dočasného nariadenia, zamietla THZ všeobecne pre celú krajinu. Tento argument nie je možné akceptovať; Komisia skutočne vykonala analýzu individuálne pre každého výrobcu vo vzorke. Je pravda, že Komisia dospela k rovnakému záveru pre štyri z nich, ale je to spôsobené tým, že dochádza k vplyvu štátu na rozhodovací proces u každého z nich, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 30 až 37 dočasného nariadenia. Komisia by nedospela k rovnakému záveru pre žiadnu spoločnosť pôsobiacu v ČĽR, ktorá by preukázala, že získava veľkú väčšinu z hliníkovej zliatiny, ktorú spotrebúva, za ceny na Londýnskej burze kovov (LME) bežnými mechanizmami používanými akoukoľvek spoločnosťou v tomto odvetví usadenou inde vo svete. Ak by tomu tak bolo, bolo by pre túto spoločnosť možné, aby mala udelené THZ v prípade splnenia ostatných kritérií, dokonca aj ak by bola usadená v ČĽR.
(38)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto závery v uvedenom odôvodnení a v odôvodnení 48 dočasného nariadenia potvrdzujú.
(39)
Pokiaľ ide o vplyv štátu pri iných obchodných rozhodnutiach, žiadna z troch skupín uvedených v odôvodnení 38 dočasného nariadenia neposkytla ďalší dôkaz, ktorý by umožnil dospieť k odlišným záverom. Argumentovalo sa najmä tým, že v rozsudku Všeobecného súdu v prípade Zheijiang Xinan/Rada (3) sa stanovuje, že „pojem ‚podstatný vplyv štátu‘ nemôže znamenať akýkoľvek vplyv na činnosť podniku alebo akúkoľvek účasť na jeho rozhodovacom postupe, ale ho treba chápať ako úkon verejnej moci, ktorý môže spôsobiť, že rozhodnutia podniku nebudú v súlade s podmienkami trhového hospodárstva“. Vzhľadom na tento rozsudok vývozcovia uvádzajú, že európske inštitúcie by ho mali uplatňovať a podrobne analyzovať, či úkony štátu pri riadení spoločnosti sú nezlučiteľné s podmienkami trhového hospodárstva. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že uvedený rozsudok je v súčasnosti predmetom odvolania. Preto uvedený rozsudok Všeobecného súdu nadobudne účinnosť len odo dňa rozhodnutia o odvolaní. V dôsledku toho môžu inštitúcie tvrdiť, že vplyv štátu zistený v tomto prípade je dostatočný na záver, že kritérium 1 nie je splnené. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto závery v odôvodnení 38 dočasného nariadenia potvrdzujú.
(40)
Žiadna z dvoch skupín, ktoré podľa záverov z dočasnej etapy nespĺňala požiadavky kritéria 2, nenamietala tieto predbežné závery. To teda potvrdzuje, ako sa uvádza v odôvodneniach 39 a 49 dočasného nariadenia, že dvaja vybraní do vzorky nemajú svoje účtovníctvo a audit spracované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi.
(41)
Skupina Baoding Lizhong tvrdila, že v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia sa vyslovene vyžaduje, že deformácie sú spôsobené bývalým systémom iným ako trhové hospodárstvo; skupina tvrdila, že vzhľadom na to, že údajne vždy vykonávala činnosť ako skupina v súkromnom vlastníctve, deformácie nemôžu byť výsledkom „bývalého“ systému iného ako trhové hospodárstvo, keďže skupina nikdy nevykonávala činnosť ako podnik vo vlastníctve štátu. Tento argument nie je možné akceptovať. Ako sa v tomto prípade preukázalo, výrobné náklady a finančná situácia spoločností môžu byť vystavené významným deformáciám z bývalého systému iného ako trhové hospodárstvo bez ohľadu na to, či spoločnosť vyvíjala, alebo nevyvíjala činnosť ako štátny podnik.
(42)
Okrem toho skupina Baoding Lizhong,YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a CITIC Dicastal zopakovala tvrdenia predložené už pred prijatím dočasného nariadenia a trvala na tom, že výhody, ktoré spoločnosti majú, nie sú významné. Ako sa však vysvetlilo v odôvodnení 50 dočasného nariadenia, prešetrovaním sa ukázalo, že deformácie finančnej situácie skupín boli významné.
(43)
Okrem toho YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd tvrdila, že daňové výnimky poskytované zahraničným spoločnostiam nepredstavujú osobitné subvencie a že podľa judikatúry WTO o vyrovnávacích opatreniach je dôkazné bremeno o špecifickosti na prešetrujúcich orgánoch (4). Vo svojom podnete sa YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. tiež odvoláva na článok 4 ods. 5 základného protisubvenčného nariadenia (5), v ktorom sa uvádza, že „každé určenie špecifickosti v zmysle ustanovení tohto článku […] bude jasne zdôvodnené na základe nesporného dôkazu.“ Spoločnosť uvádza aj článok 4 ods. 2 písm. b) základného protisubvenčného nariadenia (objektívne kritériá alebo podmienky, za ktorých má podnik nárok na subvenciu implikujúce špecifickosť, neexistujú) a článok 10 dohody o subvenčných a vyrovnávacích opatreniach, v ktorom sa vyrovnávacie clo vymedzuje ako „clo uložené s cieľom kompenzácie subvencií poskytnutých priamo alebo nepriamo pre výrobu, vývoz alebo prepravu výrobku“. A konečne YHI Manufacturing (Shanghai) Co Ltd uvádza, že „v prípade, že útvary Komisie chcú kompenzovať dotácie poskytnuté čínskou vládou, tak riadny postup je prostredníctvom protisubvenčného prešetrovania“.
(44)
Pokiaľ ide o tento výklad antidumpingových právnych predpisov, je potrebné povedať, že nie je správny, pretože kritériá základného protisubvenčného nariadenia nie je možné uplatniť v súvislosti s analýzou THZ. V základnom antidumpingovom nariadení sa stanovuje posúdenie toho, či výrobné náklady a finančná situácia firmy nie sú predmetom významných deformácií prenesených z bývalého systému iného ako trhové hospodárstvo a, ako sa už uviedlo, úkony, ktoré predpokladajú účasť štátu na formovaní podnikateľského prostredia prostredníctvom opatrení, ktoré sú typické pre iné ako trhové hospodárstvo, by sa mali považovať za vplyv štátu prenesený z bývalého systému iného ako trhové hospodárstvo.
(45)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto závery odôvodnení 40 až 44 a 50 až 52 dočasného nariadenia potvrdzujú.
(46)
Vývozcovia zopakovali svoje tvrdenia rozpracované v odôvodneniach 46 a 47 dočasného nariadenia, že podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia určenie, či výrobca spĺňa kritériá na udelenie THZ, sa prijme do troch mesiacov od začatia prešetrovania, pričom v danom prípade sa toto určenie prijalo po tejto trojmesačnej lehote. Na podporu svojich tvrdení vývozcovia citovali rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-299/05 (6). Vývozcovia najmä uviedli, že v čase odoslania zverejnenia informácií o THZ Komisia dostala vyplnené antidumpingové dotazníky zaslané vývozcom, ako aj vyplnené dotazníky zaslané spoločnostiam usadeným v analogickej krajine, a preto, keďže má údaje obsiahnuté v týchto vyplnených dotazníkoch, útvary Komisie mali k dispozícii všetky informácie potrebné na výpočet dumpingového rozpätia podľa zvyčajnej metodiky a podľa metodiky analogickej krajiny. Vývozcovia potom dospeli k záveru, že Komisia preto mohla vedieť, aký bude vplyv jej rozhodnutia o THZ z hľadiska výpočtu dumpingového rozpätia. Vzhľadom na uvedené skutočnosti vývozcovia nevylučujú, že rozhodnutie o THZ bolo prijaté na základe účinkov na dumping.
(47)
Tento argument nie je možné akceptovať. Po prvé, na rozdiel od uvedeného Komisia v čase odoslania zverejnenia o THZ nemala k dispozícii všetky informácie potrebné na výpočet dumpingového rozpätia. V skutočnosti vzhľadom na okolnosti daného prípadu informácie obsiahnuté vo vyplnených antidumpingových dotazníkoch a v dotazníkoch zaslaných spoločnostiam usadeným v analogickej krajine neboli ani úplné, ani správne, a preto Komisia nebola schopná vypočítať v tom čase dumpingové rozpätie. Skutočne bolo potrebné vykonať overovanie na mieste, aby sa zhromaždili informácie a údaje, ktoré boli potrebné na presný výpočet dumpingových rozpätí. Tieto overovania sa začali až o viac ako dva týždne po odoslaní zverejnenia THZ. Preto v prípade chýbajúcich údajov získaných počas overovania na mieste je fyzicky nemožné, aby Komisia uskutočnila dumpingové výpočty pred odoslaním zverejnenia THZ a prijala rozhodnutie THZ na základe účinkov na dumping.
(48)
Po druhé, vývozcovia nepredložili žiadne dôkazy, ktoré preukazujú, že rozhodnutie so zreteľom na štatút trhového hospodárstva by bolo iné, keby sa prijalo v rámci trojmesačnej lehoty.
4.2. Záver
(49)
Zistenie, že THZ by malo byť zamietnuté pre všetky spoločnosti, ktoré požiadali o THZ, ako sa uvádza v odôvodnení 53 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.
4.3. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(50)
Obidve skupiny vybrané do vzorky, ktorým sa dočasne odmietlo IZ v dôsledku vplyvu štátu, o ktorom sa zistilo, že povoľuje obchádzanie opatrení, ak individuálni vývozcovia majú rôzne sadzby, napadli dočasné zistenie uvedené v odôvodnení 55 dočasného nariadenia. Baoding Lizhong tvrdí, že neexistuje žiadny zásah štátu, a tiež tvrdí, že podľa znenia článku 9 ods. 5 písm. c) a e) na odmietnutie IZ nestačí, ak existuje nejaký zásah štátu, a že výslovné znenie článku 9 ods. 5 umožňuje existenciu nejakého zasahovania štátu a napriek tomu poskytnúť IZ za predpokladu, že ešte existuje dostatočná nezávislosť od štátu a že vplyv štátu nie je taký, aby umožňoval obchádzanie. Bolo by tomu tak len v prípade, ak by štátni úradníci mali väčšinu kľúčových funkcií a mohli by zasahovať do každodenných podnikateľských rozhodnutí.
(51)
Druhá skupina tvrdila, že väčšinu jej akcií vlastnia súkromné osoby a že riziko obchádzania neexistuje, pretože skupina dodáva výhradne výrobcom automobilov na trhu OEM a zmluva s výrobcom automobilov konkrétne stanovuje pre každý model kolesa miesto výroby, ktoré je auditované pred uzavretím zmluvy a počas celého obdobia jej trvania.
(52)
Pokiaľ ide o tvrdenie Baoding Lizhong, riziko obchádzania sa opätovne preskúmalo. Zasahovanie štátu skutočne nie je také, aby umožňovalo obchádzanie. V dôsledku to možno Baoding Lizhong udeliť IZ.
(53)
Pokiaľ ide o CITIC Dicastal, je to spoločnosť v štátnom vlastníctve priamo kontrolovaná štátom (väčšina jej akcií patrí štátu). Zasahovanie štátu je také, že umožňuje obchádzanie opatrení, ak obsahujú rôzne colné sadzby. Inými slovami, produkcia iných spoločností kontrolovaných štátom by mohla byť presmerovaná cez CITIC Dicastal. Pokiaľ ide o ďalší argument predložený CITIC Dicastal, skutočnosť, že dodáva výhradne výrobcom automobilov na trhu OEM, mu nebráni v tom, aby v budúcnosti nedodával iným odberateľom. Možno teda dospieť k záveru, že IZ by sa malo pre CITIC Dicastal zamietnuť.
4.4. Analogická krajina
(54)
Viaceré zainteresované strany namietali voľbu Turecka ako analogickej krajiny. Tento argument nie je možné akceptovať: po prvé preto, že pripomienky prišli neskoro po zákonnej lehote na predloženie pripomienok k výberu analogickej krajiny (lehota skončila 24. augusta 2009), a po druhé preto, že ich nemožno zohľadniť z hmotného hľadiska.
(55)
Argumenty sa dajú zhrnúť takto:
1.
Jedna zo spolupracujúcich spoločností v Turecku (Hayes Lemmerz) je spojená s výrobcom z EÚ a obe spolupracujúce spoločnosti sú členom EUWA (združenia zastupujúceho európskych výrobcov, ktorí podali podnet). Tento argument nie je možné akceptovať. Skutočne fakt, že jedna zo spoločností v analogickej krajine je spojená so spoločnosťou z EÚ a že obidve spoločnosti sú členmi rovnakého združenia ako navrhovatelia nemožno považovať za relevantné kritériá na vylúčenie Turecka ako analogickej krajiny, keďže kritériá zohľadňované pri analýze vhodnosti analogickej krajiny sa musia zakladať výlučne na faktoch, ako sú úroveň hospodárskej súťaže na domácom trhu analogickej krajiny a absencia významných rozdielov vo výrobnom procese medzi výrobcami v analogickej krajine a vývozcom z iného ako trhového hospodárstva.
2.
Takisto sa argumentovalo, že výrobný postup v Číne nie je porovnateľný s Tureckom, pretože čínske spoločnosti majú prístup k lacnejším surovinám. Toto tvrdenie nie je možné zohľadniť. Na jednej strane, prístup k lacnejšiemu hliníku je v dôsledku deformácie cien spôsobenej zásahom štátu. Ako sa už vysvetlilo, ČĽR ťaží z jedinečnej pozície vo svete, pokiaľ ide o prístup k najnižším možným cenám surovín, a v iných krajinách nie je možné nájsť žiadnu porovnateľnú situáciu. Na druhej strane prešetrovaním sa ukázalo, že výrobný postup v Číne a v Turecku je prakticky totožný.
3.
Nakoniec sa tvrdilo, že na vnútroštátnej úrovni je nedostatočná hospodárska súťaž, pretože domáca produkcia sa používa najmä na vývoz, a že existujú prekážky vstupu pre dovoz z krajín mimo EÚ. Tieto tvrdenia nie je možné zohľadniť. Trh EÚ je skutočne viac ako šesťkrát väčší než turecký trh a neexistujú tu žiadne prekážky na vstup; práve preto je odôvodnené, že Turecko zasiela do EÚ významnú časť svojej produkcie. Okrem toho na domácom tureckom trhu existuje dostatočná hospodárska súťaž, pretože Turecko má aspoň piatich domácich výrobcov a neexistujú prekážky na dovoz z EÚ.
(56)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto predbežný záver, že Turecko je vhodnou analogickou krajinou, ako sa uvádza v odôvodnení 63 dočasného nariadenia, potvrdzuje.
4.5. Dumping
4.5.1. Výpočet
(57)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia namietali dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 57 až 77 dočasného opatrenia. Tvrdili, že podľa článku 2 ods. 11 základného antidumpingového nariadenia by mali výpočty dumpingu vychádzať zo „všetkých vývozných porovnateľných obchodných prípadov do Spoločenstva“, inými slovami, domnievajú sa, že pri výpočte dumpingového rozpätia treba zohľadniť 100 % obchodných prípadov. Takisto sa argumentovalo, že pri výpočte dumpingového rozpätia sa nezohľadnili najdrahšie obchodné prípady najmä pre jednu z prešetrovaných spoločností.
(58)
Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa počtu obchodných prípadov, ktorý je potrebné zohľadniť, treba poukázať na to, že v článku 2 ods. 11 základného antidumpingového nariadenia sa stanovuje, že výpočet dumpingu má vychádzať zo „všetkých vývozných porovnateľných obchodných prípadov do Spoločenstva“, ale podľa „relevantných ustanovení, ktoré upravujú spravodlivé porovnanie“. To znamená, že ak nie je možné dosiahnuť primerané spárovanie pre 100 % výrobkov, nebude možné zohľadniť 100 % vývozných porovnateľných obchodných prípadov. To sa považuje za primerané za predpokladu, že výpočty vychádzajú z dostatočne veľkého percenta celkových vývozných porovnateľných obchodných prípadov. V tomto prípade sa zohľadnilo približne 85 % obchodných prípadov.
(59)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že najdrahšie obchodné prípady neboli zohľadnené, vykonal sa nový výpočet dumpingu s cieľom ich zohľadnenia. K typom výrobkov použitých na výpočet vykonaný na dočasnej úrovni bolo doplnené dodatočné množstvo typov výrobkov. Tak sa mohlo do výpočtov zahrnúť najväčšie možné množstvo obchodných prípadov a tiež zabezpečiť, že vážená priemerná jednotková cena všetkých vývozných porovnateľných obchodných prípadov za vyvážajúcu spoločnosť je čo najbližšie k váženej priemernej jednotkovej cene vývozných obchodných prípadov (tejto spoločnosti) použitej na výpočet dumpingového rozpätia. Týmto spôsobom sa zohľadnila hodnota všetkých vývozných porovnateľných obchodných prípadov, dokonca aj tých najdrahších. Zvyčajné hodnoty pre tieto ďalšie typy výrobkov sa vypočítali na základe metodiky vysvetlenej v odôvodnení 70 dočasného nariadenia. Týmto novým výpočtom sa znížilo dumpingové rozpätie najmä pre YHI.
(60)
Metodika použitá na určenie normálnej hodnoty, vývoznej ceny a porovnania je totožná s metodikou opísanou v odôvodneniach 64 až 75 dočasného nariadenia. Jediné zmeny pri nových výpočtoch sa týkajú nárastu počtu zohľadnených obchodných prípadov a hľadiska, že priemerná cena vývozných obchodných prípadov použitá na výpočet dumpingu pre akúkoľvek danú spoločnosť by sa nemala výrazne odlišovať od priemernej vývoznej ceny všetkých obchodných prípadov tejto spoločnosti.
(61)
Tvrdilo sa, že analýza Komisie nezohľadňuje vývoj výmenných kurzov, a to najmä zhodnotenie amerického dolára voči euru a náklady na primárny hliník a medzinárodnú nákladnú dopravu. Toto tvrdenie nie je odôvodnené, pretože útvary Komisie v súlade so svojimi zvyčajnými pracovnými postupmi zahrnuli do svojej analýzy trhu príslušného výrobku počas OP všetky typy overiteľných nákladov.
(62)
Čínsky výrobca YHI tvrdil, že výpočet nákladov v jeho individuálnom výpočte dumpingu bol nepresný. Komisia prijala toto tvrdenie a vykonala nový výpočet, ktorého výsledkom bolo nové dumpingové rozpätie 23,81 %, t. j. o 2,14 % menej ako bolo pôvodne vypočítané.
4.5.2. Konečné dumpingové rozpätia
Spoločnosť
Konečné dumpingové rozpätie
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
44,23 %
Všetky ostatné spoločnosti
67,66 %
5. UJMA
(63)
Komisia dostala pripomienky k dočasným zisteniam o ujme. Niektoré z týchto pripomienok opakujú pripomienky, ktoré sa už riešili v dočasnom nariadení.
(64)
Tvrdenia týkajúce sa pripomienok, ktorými sa zaoberalo dočasné nariadenie, sa v tomto nariadení neopakujú.
5.1. Dovoz z ČĽR
(65)
Strany tvrdili, že metodika výpočtu dovozu nebola dostatočne vysvetlená. Táto kritika však nebola podložená.
(66)
Je potrebné pripomenúť, že v dočasnej fáze vychádzala metodika z podnetu, ale krížovo sa preverovala s ďalšími zdrojmi (údaje poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami, používateľmi, vývozcami). Vzhľadom na pripomienky strán sa tieto údaje opakovane posudzovali a týmto sa predbežné závery potvrdzujú.
(67)
Je potrebné pripomenúť, že v spise, ktorý je prístupný na nahliadnutie zainteresovaným stranám v deň uverejnenia dočasného nariadenia, boli tri oznamy s podrobnými informáciami o metódach výpočtu výroby, dovozu a predaja.
(68)
Keďže kódy KN, na ktoré sa vzťahuje súčasné prešetrovanie, obsahujú aj iné výrobky ako príslušný výrobok, väčšina pripomienok sa týkala metodiky Komisie na vylúčenie výrobku, ktorý nie je predmetom prešetrovania, z vykázaných objemov.
(69)
Kód KN 8708 70 50 zahŕňa hliníkové kolesá a ich súčiastky a príslušenstvo z hliníka. Zodpovedajúce údaje boli v tejto fáze extrahované v tonách z Comext-u bez akejkoľvek ďalšej úpravy s tým, že sa predpokladalo, ako sa navrhuje v podnete, že súčiastky a príslušenstvo majú menší význam.
(70)
Kód KN 8708 70 10 zahŕňa, okrem iného, hliníkové kolesá a ich súčiastky a príslušenstvo z hliníka. Aj tu zodpovedajúce údaje získané v tonách z Comext-u boli náležite upravené v súlade s metodikou opísanou v podnete.
(71)
Pripomienky predložené stranami boli z veľkej časti kritické voči tomuto prístupu bez toho, aby uviedli vhodnejšiu alebo spoľahlivejšiu alternatívu. Kritika sa týkala hlavne skutočnosti, že strany neznalé toho, ktorú metódu zamýšľa Komisia použiť, sa nemohli vyjadriť. Pripomíname, že verzia podnetu, ktorá nemá dôverný charakter a v ktorej sa podrobne uvádza metodika vylúčenia, bola k dispozícii v spise, ktorý nemá dôverný charakter, od začiatku konania. Komisia uskutočnila krížovú kontrolu údajov uvedených v podnete a nemohla preukázať nič, čo by spochybnilo primeranosť zvolenej metódy. Ďalej vzhľadom na to, že strany nenavrhli alternatívny spôsob vylúčenia, ich pripomienky sa považovali za neodôvodnené.
(72)
Druhý súbor pripomienok sa týkal metódy prepočtu objemov pôvodne vyjadrených v tonách na jednotky pre dva kódy KN. Aj tu Komisia postupovala podľa metódy navrhnutej v podnete a následne potvrdenej vo vyplnených dotazníkoch čínskych vývozcov. Táto metodika naznačuje, že priemerná hmotnosť na jednotku dovážanej z Číny je približne 9 kg na koleso. Jednotková hmotnosť výrobkov dovážaných z ostatných tretích krajín sa odhadovala približne na 10 kg na jednotku v súlade s podnetom, ale krížovo prekontrolovaná s dostupnými informáciami získanými v priebehu tohto prešetrovania od rôznych strán.
(73)
V svojich neskorších vyjadreniach strany tvrdili, že ako priemerná hmotnosť by sa malo používať 10 kg namiesto 9 kg, keďže toto je priemerná hmotnosť dovážaných kolies OEM. Ako sa uvádza v dočasnom nariadení, priemerná hmotnosť 9 kg vychádza z údajov, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky. Preto sa dospelo k záveru, že to je najprimeranejšia metóda prepočtu odrážajúca priemernú hmotnosť čínskych dovozov. V každom prípade prepočet na 10 kg pre kolesá OEM ukázal, že by to nemalo žiadny vplyv na konečné závery.
(74)
Závery v odôvodneniach 86 až 88 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
5.1.1. Objem a ceny dovozu z ČĽR
(75)
Závery získané okrem iného z údajov Eurostatu uvedené v odôvodneniach 86 a 89 dočasného nariadenia potvrdzujú údaje z vyplnených dotazníkov vyvážajúcich výrobcov. Keďže údaje pochádzajú z rôznych zdrojov, trendy sa prirodzene môžu mierne líšiť v závislosti od segmentu a spoločnosti. V každom prípade potvrdili nízku cenovú úroveň, ktorá v kombinácii s vysokou úrovňou cenového podhodnotenia a prudkým nárastom objemu dovozu z ČĽR zdôrazňuje presnosť celkového záveru v tomto prípade.
(76)
Údaje a trendy sa tiež kontrolovali osobitne pre segmenty OEM a AM. V dočasnom nariadení sa v odôvodnení 89 mylne uvádza, že ceny za roky 2006 až 2008 museli vychádzať z údajov Eurostatu, pretože z dotazníkov zaslaných vývozcom sa nezískali relevantné údaje. Vyhlásenie sa malo týkať rozdelenia medzi obchodnými prípadmi OEM a AM. Rozdelenie môže byť určené len na základe zoznamov s jednotlivými obchodnými prípadmi poskytnutých vývozcami.
(77)
Pokiaľ ide o jednotkové ceny AM, údaje ukazujú viac či menej rovné úrovne s miernym nárastom na konci obdobia. Rozpätie sa pohybovalo od 25 do 34 EUR v roku 2006, 24 až 32 EUR v roku 2007, 25 až 29 EUR v roku 2008 a 26 až 36 EUR v OP. Z dôvodu zachovania dôvernosti sa tieto rozpätia upravili smerom nahor alebo nadol najviac o 15 %.
Cenové rozpätie pre čínsky dovoz AM (na základe vzorky vývozcov)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
OP
26
36
(78)
Jednotkové ceny dovozu OEM z ČĽR vykazujú viac ako 15 % pokles počas posudzovaného obdobia. Ďalšie podrobnosti nie je možné zverejniť z dôvodu utajenia, ako sa ďalej vysvetľuje v oddiele o výpočte úrovne odstránenia ujmy.
(79)
Jedna strana tvrdila, že čínske dovozné ceny sa zvýšili v období medzi rokom 2008 a OP, keď väčšina ukazovateľov ujmy vykazuje významný pokles. Skutočne nastal nominálny nárast čínskych dovozných cien (i keď len o 1,6 %) (7). Je však potrebné zdôrazniť, že počas celého posudzovaného obdobia klesli o 8 %.
(80)
Celkovo sa potvrdili nízke cenové úrovne pre obidva segmenty, čo v kombinácii s vysokým cenovým podhodnotením a prudkým nárastom dovozu z ČĽR potvrdzuje závery v tomto prípade.
5.2. Samostatné analýzy ujmy pre segmenty OEM a AM
(81)
Jedna z hlavných pripomienok po uložení dočasných opatrení bola, že sa mala vykonať samostatná analýza všetkých ukazovateľov ujmy pre segmenty OEM a AM.
(82)
Jedna strana v tejto súvislosti odkazovala na nariadenie Komisie (ES) č. 1888/2006 (8), ako aj na nariadenie Rady (ES) č. 682/2007 (9) týkajúce sa dovozu kukurice cukrovej s pôvodom v Thajsku a tvrdila, že v tomto prípade sa vykonala samostatná analýza pre segmenty. Táto strana ďalej tvrdila, že Komisia tým, že nepostupovala podľa prípadu kukurice cukrovej, porušila požiadavky WTO.
(83)
V prípade kukurice cukrovej sa uvádzal odkaz na príslušné ustanovenia WTO, že podľa odvolacieho orgánu „tam, kde sa prešetrujúce orgány rozhodnú preskúmať jednu časť domáceho výrobného odvetvia, mali by v zásade podobným spôsobom preskúmať všetky ostatné časti tvoriace výrobné odvetvie a tiež preskúmať výrobné odvetvie ako celok“ (10). Tento prípad jasne ukazuje, že prístup v prešetrovanom prípade je v súlade s doterajšou praxou inštitúcie a v súlade s dohodou WTO o antidumpingu (11). Segmentová analýza je možná, ale musí ju sprevádzať analýza celého odvetvia.
(84)
Je potrebné pripomenúť, že v tomto konaní sa v dočasnej fáze obidva segmenty posudzovali spoločne, avšak niektoré ukazovatele sa analyzovali osobitne pre kolesá OEM a AM (cenové podhodnotenie, spotreba, podiely na trhu). Vzhľadom na pripomienky, ktoré strany predložili, Komisia vykonala ďalšiu analýzu a analyzovala niektoré ďalšie ukazovatele na úrovni segmentu (pozri ďalej). Ako sa uvádza ďalej v texte, táto analýza potvrdzuje, že trendy pre príslušný výrobok posudzovaný ako celok všeobecne zodpovedajú trendom pre segmenty OEM a AM osobitne.
2.2.1. Spotreba
(85)
V tabuľke je znázornený vývoj spotreby hliníkových kolies v Únii pre segmenty OEM a AM posudzované osobitne. Podrobnejšie informácie o rozdelení medzi dovozmi OEM a AM sú uvedené v oddiele o dovoze. Údaje o rozdelení vychádzali z rôznych zdrojov informácií poskytnutých spolupracujúcimi EÚ výrobcami, používateľmi a vyvážajúcimi výrobcami v príslušnej krajine.
Jednotky (v tis.)
2006
2007
2008
OP
Celková spotreba Únie
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
Spotreba OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Index 2006 = 100
100
101
97
80
Spotreba AM
15 033
18 432
16 237
14 592
Index 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Celková spotreba únie klesla o 16 % počas posudzovaného obdobia z 58,6 miliónov jednotiek na 49,5 miliónov jednotiek. Rovnaký trend možno pozorovať v obidvoch segmentoch. Spotreba kolies OEM klesla o 20 % z 43,5 miliónov jednotiek na 34,9 miliónov jednotiek, zatiaľ čo spotreba kolies AM sa znížila o 3 % z 15 033 až na 14,5 miliónov jednotiek.
5.2.2. Dovoz z ČĽR a podiely na trhu pre segmenty OEM a AM
(87)
Veľa pripomienok sa týkalo záverov Komisie o veľkosti segmentov OEM a AM na trhu hliníkových kolies EÚ a najmä záverov o trhovom podiele dovozov. Strany hlavne tvrdili, že Komisia chybne vyrátala trhový podiel dovozov OEM. Na základe týchto pripomienok sa vykonalo ďalšie prešetrovanie trhového podielu dovážaných kolies OEM a AM. Pripomína sa, že v dočasnom nariadení sa špecifikovali trhové podiely dovozov OEM a AM z ČĽR. Tieto podiely na trhu boli určené na základe informácií v spise prípadu v dočasnej fáze, na základe údajov poskytnutých EÚ výrobcami, vývozcami a výrobcami automobilov. Na základe tejto analýzy sa zistilo, že podiel dovozu OEM predstavuje okolo 3 % (konzervatívny výpočet), ale môže dosiahnuť až 6 %.
(88)
Vzhľadom na kritiku, ktorú vyjadrili zainteresované strany, všetky údaje sa opätovne overili a toto overovanie potvrdilo dočasné zistenia. Podrobné vysvetlenie všetkých krokov prešetrovania a všetkých zdrojov informácií použitých na určenie podielu obidvoch segmentov v dovoze nielen z príslušnej krajiny, ale aj z ostatných tretích krajín bolo súčasťou oznamu v spise, ktorý bol prístupný zainteresovaným stranám na nahliadnutie. Táto informácia demonštruje rozmanitosť použitých zdrojov s cieľom získať relevantné informácie.
(89)
Okrem toho v odpovedi na pripomienky strán, že trhový podiel vo výške 3 % je malý, treba zdôrazniť, že len 3 % trhový podiel nemožno považovať za malý na cenovo citlivom trhu, akým je posudzovaný prípad. Toto je pravda najmä vzhľadom na pokles cien opísaný v odôvodnení 116. Okrem toho došlo aj k významnému zvýšeniu objemu a trhového podielu dovozu z ČĽR.
Objem dovozu v tis. jednotiek OEM
2006
2007
2008
OP
ČĽR
455
476
508
1 183
Index 2006 = 100
100
105
112
260
Podiel na trhu (v %)
1 %
1 %
1 %
3 %
Objemy dovozu v tis. jednotiek AM
2006
2007
2008
OP
ČĽR
3 247
4 667
5 301
4 954
Index 2006 = 100
100
144
163
153
Podiel na trhu (v %)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenové podhodnotenie
(90)
Pripomína sa, že v dočasnej fáze sa cenové podhodnotenie rátalo pre príslušný produkt celkovo, ako aj pre obidva segmenty osobitne. Rozdelenie vychádza zo zoznamov jednotlivých obchodných prípadov poskytnutých výrobcami z EÚ a vývozcami, ktorí uviedli predaj výrobcom automobilov.
(91)
Rozpätia cenového podhodnotenia uvedené v odôvodneniach 95 a 98 dočasného nariadenia boli prerátané vzhľadom na výrazné zmeny vo výpočtoch dumpingu (pozri vyššie). Tiež sa upravili so zreteľom na použité colné sadzby. Konkrétne, v dočasnej fáze sa použila jednotná 4,5 % colná sadzba. Tento prístup sa uplatnil v konečnej fáze výpočtu všeobecného cenového podhodnotenia (pre obidva segmenty). Dôvodom bola skutočnosť, že nie všetky dovozy OEM boli deklarované pod kódom KN viazaným na nižšiu 3 % colnú sadzbu.
(92)
Niektoré strany zopakovali svoje pripomienky, že miera cenového podhodnotenia by sa mala rátať len vo vzťahu k zložke pridanej hodnoty ceny (bez nákladov na hliník). Ako sa uvádza v odôvodnení 96 dočasného nariadenia, použitie tejto metodiky by skutočne zvýšilo úroveň cenového podhodnotenia. Keďže už úroveň cenového podhodnotenia s odkazom na úplnú cenu (ako percento) bola významná, táto metóda sa ďalej neskúmala.
(93)
Podhodnotenie vyrátané pre daný produkt ako celok sa pohybuje od 20 % až 38 %. Cenové podhodnotenie zostáva významné pre obidva segmenty (medzi 15 % a 29 % pre OEM a 49 % a 63 % pre AM).
6. SITUÁCIA VO VÝROBNOM ODVETVÍ ÚNIE
6.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a makro- a mikroukazovateľov ujmy
(94)
Jedna strana tvrdila, že Komisia uplatnila nesprávne vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby Únie a že odhad ujmy má vychádzať z informácií týkajúcich sa jedine navrhovateľov a podporovateľov navrhovateľov, a nie z celkovej výroby Únie.
(95)
Výrobné odvetvie Únie bolo vymedzené podľa ustanovenia v článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Hodnotenie situácie v celej výrobe Únie je v súlade so základným nariadením. Argument, že hodnotenie ujmy vychádzalo z nesprávneho vymedzenia výrobného odvetvia Únie treba zamietnuť. V dôsledku toho všetky tvrdenia týkajúce sa vývoja trendov ukazovateľov ujmy, kde sa údaje výrobcov zaradených do vzorky a spolupracujúcich výrobcov použili ako základ analýzy, bolo treba zamietnuť.
(96)
Ďalšou všeobecnejšou pripomienkou bolo, že verzie dotazníkov výrobcov, ktoré nemali dôverný charakter, a minidotazníky boli nedostatočné. Komisia podrobne preskúmala tieto pripomienky a žiadala, kde to bolo opodstatnené, opravené verzie, ktoré nemali dôverný charakter. Tie boli zaradené do spisu, ktorý bol sprístupnený zainteresovaným stranám na nahliadnutie, čo umožňuje riadnu ochranu práv.
(97)
Niektoré strany tvrdili, že niektorí výrobcovia z EÚ mali byť vylúčení vzhľadom na to, že neposkytli úplné informácie o svojej činnosti. Strany ďalej tvrdili, že toto vylúčenie by malo vplyv na postavenie. Tieto tvrdenia však nepodporujú fakty, keďže dotknutí výrobcovia z EÚ skutočne poskytli všetky relevantné informácie. Preto museli byť zamietnuté.
(98)
Jeden dovozca tiež tvrdil, že mal byť klasifikovaný ako výrobca z EÚ vzhľadom na skutočnosť, že výrobný proces sa zabezpečoval externe v príslušnej krajine, zatiaľ čo mnoho ďalších činností sa vykonávalo v EÚ (napr. konštrukčné riešenie). Táto spoločnosť zabezpečovala výrobný proces externe, pričom v Únii ponechala niektoré činnosti ako napr. skúšanie kolies. Vzhľadom na to, že výrobný proces sa však vykonáva v danej krajine, nie je možné v antidumpingovom konaní tohto dovozcu považovať za výrobcu z EÚ. Na základe uvedeného sa musel tento argument zamietnuť.
(99)
Niektoré strany analyzovali ukazovatele ujmy podľa spoločností. Takýto prístup musí byť zamietnutý, keďže analýza ujmy sa vykonáva pre výrobné odvetvie EÚ ako celok.
6.2. Makroekonomické ukazovatele
6.2.1. Predaj a podiel na trhu
(100)
Po zverejnení dočasného nariadenia žiadali strany údaje s rozdelením na segmenty OEM a AM. V tabuľke sa uvádza predaj a podiel na trhu s rozdelením na segmenty OEM a AM:
2006
2007
2008
IP
Objem predaja celého výrobného odvetvia Únie v tis. jednotiek OEM
36 820
36 240
34 932
28 719
Index 2006 = 100
100
98
95
78
Objem predaja celého výrobného odvetvia Únie v tis. jednotiek AM
8 626
10 443
7 962
7 075
Index 2006 = 100
100
121
92
82
Trhový podiel OEM (%) (podiel výrobcov z EÚ na celkovej spotrebe OEM)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Index 2006 = 100
100
97
98
97
Podiel na trhu AM (%) (podiel výrobcov z EÚ na celkovej spotrebe AM)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Index 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Na určenie rozdelenia sa použili rôzne zdroje informácii, najmä údaje poskytnuté výrobcami z EÚ počas prešetrovania, údaje z podnetu, ako aj údaje zozbierané vo fáze pred začatím.
(102)
V uvedenej tabuľke možno pozorovať klesajúci trend predaja a trhové podiely pre segmenty OEM a AM.
6.2.2. Situácia v oblasti zmlúv
(103)
Ako sa uvádza v odôvodnení 112 dočasného nariadenia, Komisia naďalej skúmala zmluvy uzavreté v OP, ktoré by sa vykonávali po ňom. Údaje uvedené v spise sa doplnili o nové informácie získané od výrobcov kolies a výrobcov automobilov EÚ. Tieto údaje potvrdili rozsah nákupov a trendy vzhľadom na trhové podiely európskych a čínskych dodávateľov. Posilňujú to argumenty predložené výrobcami automobilov, podľa ktorých podiel čínskeho dovozu vzrástol z dôvodu zvýšenia konkurencieschopnosti a kvality a zlepšenej kapacity výrobných procesov.
6.3. Mikroekonomické ukazovatele
6.3.1. Výrobné náklady
(104)
Jedna strana tvrdila, že údaje o ziskovosti uvedené v odôvodnení 117 dočasného nariadenia nie sú v súlade s údajmi o predaji a výrobných nákladoch v odôvodnení 89 a 122 dočasného nariadenia. Spôsobila to administratívna chyba pri výpočte výrobných nákladov, ktorá viedla k použitiu zlého súboru údajov. Táto chyba bola opravená a údaje výrobných nákladov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
V eurách
2006
2007
2008
OP
Priemerné výrobné náklady (na jednotku)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Oprava nemala vplyv na trend zistený v dočasnej fáze. Priemerné výrobné náklady boli počas posudzovaného obdobia stabilné.
6.3.2. Ziskovosť
(106)
V odpovedi na žiadosť strán o údaje rozdelené medzi OEM a AM sa ziskovosť rátala osobitne pre segmenty OEM a AM. Trendy a rozsah sa potvrdili.
V %
2006
2007
2008
OP
Celková ziskovosť
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Ziskovosť OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Ziskovosť AM
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Ako vidno z tabuľky, ziskovosť bola ovplyvnená v segmente OEM, ako aj v segmente AM. Klesla o 8,8 percentuálneho bodu v priebehu posudzovaného obdobia v OEM a o 7,6 percentuálneho bodu v segmente AM. V dôsledku toho sa rozsah a trendy pre segmenty OEM a AM posudzované osobitne zhodujú s tými, čo boli určené pre príslušný výrobok ako celok (pokles o 8,7 percentuálnych bodu).
6.3.3. Návratnosť investícií
(108)
Strany poukázali na možné nepresnosti vo výpočte návratnosti investícií. Vykazované hodnoty zohľadňujú všetky položky, ktoré tvoria návratnosť investícií vrátane odpisov. Tieto tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
6.4. Záver o ujme
(109)
Týmto sa potvrdzujú závery vysvetlené v odôvodneniach 80 až 123 dočasného nariadenia. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, čo sa odzrkadlilo najmä na klesajúcej ziskovosti. Niektoré ukazovatele ujmy boli analyzované osobitne pre segmenty OEM a AM. Trendy a rozsah vývoja týchto ukazovateľov zodpovedajú ich stanoveniu pre celý príslušný výrobok.
7. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
7.1. Vplyv dovozu z ČĽR
(110)
Niektoré strany tvrdili, že pokles výroby a predaja vo výrobnom odvetví EÚ bol v dôsledku klesajúcej spotreby (čo údajne tiež spôsobilo zníženie kapacity). V dočasnom nariadení sa skutočne nespochybňovalo, že spotreba na trhu Únie sa znižuje. Aj keď je možné, že iné faktory, ako dumpingový dovoz z ČĽR (hospodárska kríza a dovoz z Turecka), mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie EÚ, vplyv týchto iných faktorov nie je taký, aby vyvrátil príčinnú súvislosť uvedenú v odôvodneniach 136 do 152 dočasného nariadenia. V každom prípade, ako sa uvádza v odôvodneniach 126 a nasl. dočasného nariadenia, existuje súvislosť medzi významným nárastom objemov čínskych dovozov za nízke ceny a ujmou, na ktorú poukázalo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 103 dočasného nariadenia, a na rozdiel od tvrdení strán, kapacita počas posudzovaného obdobia zostala stabilná (najmä v rokoch 2006 až 2008 so znížením o 4 % medzi rokmi 2008 a OP).
(111)
Niektoré strany odkazovali na vyhlásenia zverejnené výrobcami Únie na ich internetových stránkach a na skutočnosť, že dumpingové dovozy z ČĽR nie sú uvedené medzi príčinami ujmy. Bez ohľadu na akékoľvek verejné vyhlásenia výrobcov v Únii (čo v žiadnom prípade nevylučuje čínsky dovoz ako možnú príčinu ujmy) údaje uvedené v spise jednoznačne poukazujú na skutočnosť, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR.
(112)
Niektoré strany tvrdili, že strata ziskovosti bola spôsobená znižujúcimi sa objemami výroby. Preto pri menšom počte vyrobených kolies výrobcovia neboli schopní amortizovať svoje fixné náklady. Pokles výroby však bol spôsobený stratou podielu na trhu vyvolanom prenikaním čínskeho dovozu.
(113)
Niektoré strany tvrdili, že dovoz z ČĽR nemohol byť príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie EÚ, pretože v roku 2007 došlo k poklesu ziskovosti napriek stabilným cenám a predaju. Je potrebné pripomenúť, že v rokoch 2006 a 2007 došlo k zvýšeniu trhového podielu dovozu z ČĽR a k 40 % nárastu objemu. Na základe uvedeného sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(114)
Závery uvedené v odôvodnení 126 - 130 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2. Účinky iných faktorov
7.2.1. Rozdelenie na segmenty
(115)
Strany zopakovali svoje tvrdenia, že ujmu výrobného odvetvia EÚ, ktoré smeruje väčšinu svojho predaja do segmentu OEM, nemohol spôsobiť čínsky dovoz, ktorý sa sústreďuje prevažne na segment AM a prítomnosť OEM je obmedzená. Pripomína sa, že tieto pripomienky boli riešené v dočasnom nariadení v odôvodneniach 131 - 135.
(116)
Po uložení dočasných opatrení niektoré strany poukazovali na odôvodnenie 133 dočasného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že „existujú náznaky, že výrobcovia automobilov používajú čínske ponuky, aby nútili znižovať ceny vo výrobnom odvetví EÚ.“ Tieto strany tvrdili, že inštitúcie nemôžu zakladať svoje závery na náznakoch, ale len na skutočných dôkazoch. Strany ďalej uviedli, že v spise, ktorý je sprístupnený zainteresovaným stranám na nahliadnutie, neboli k dispozícii žiadne informácie, ktoré by podporili takéto tvrdenia.
(117)
Na začiatku je potrebné zdôrazniť vysokú obchodnú citlivosť tohto druhu informácií. Okrem informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, poskytli strany ďalšie informácie. Tieto dodatočné informácie potvrdzujú závery vychádzajúce z dôkazov, ktoré mala Komisia k dispozícii v dočasnej fáze, so vzorcom zreteľného tlaku na znižovanie ceny. Komisia ďalej doplnila spis o materiály so zreteľom na aspekt tlaku na ceny. Podrobné podklady poskytli výrobcovi Únie. Takto mohla Komisia preniknúť ešte hlbšie do podrobností výberového konania a potvrdiť závery týkajúce sa tlakov na znižovanie ceny a na použitie čínskych ponúk ako referenčnej hodnoty na vyvíjanie takéhoto tlaku. V niektorých prípadoch boli skutočne cieľové ceny stanovené výrobcami automobilov (ktoré predstavujú východisko pre rokovania) už nižšie ako náklady výrobcov v Únii, a preto boli od samého začiatku neudržateľné. V niektorých prípadoch boli dokonca neúspešné ponuky pod touto úrovňou.
(118)
Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, niektorí výrobcovia automobilov len naznačujú záujemcom, že by mali znížiť ceny podľa čínskych ponúk, niektorí iní používajú ponuky od spoločností, ktoré sa nezúčastňujú na výberovom konaní, a napokon niektorí ani neobmedzujú svoje výberové konania a zúčastniť sa môže ktokoľvek (aj keď nikdy nesplnia požiadavky).
(119)
Výrobcovia automobilov tvrdia, že cena nie je určujúcim faktorom pri ich rozhodovaní o nákupe. Skutočne, informácie v spise ukazujú, že môžu byť iné hľadiská, avšak cena hrá rozhodujúcu úlohu.
(120)
Závery uvedené v odôvodneniach 131 - 135 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2.2. Vplyv dovozu z Turecka
(121)
Strany tvrdili, že Komisia podcenila vplyv dovozu z Turecka ako príčiny ujmy výrobného odvetvia Únie. Je potrebné pripomenúť, že v odôvodneniach 136 - 137 dočasného nariadenia sa uznalo, že nižšie ceny tureckého dovozu mohli mať určitý negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, ale nie taký, aby sám o sebe vyvrátil príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(122)
Vplyv dovozu z Turecka sa tiež posudzoval po segmentoch. Zistilo sa, že - tureckého dovozu boli OEM. Potvrdilo sa, že trendy a rozsah stanovené pre segmenty OEM a AM pri spoločnom posudzovaní zodpovedajú trendom a rozsahu pri ich posudzovaní osobitne. Podľa informácií uvedených v spise (poskytnutých rôznymi spolupracujúcimi stranami) ceny AM tureckého dovozu v posudzovanom období klesli. Pokiaľ ide o ceny tureckého OEM dovozu, tie zostávali relatívne stabilné.
(123)
Strany uviedli, že ceny dovozu z Turecka výrazne klesli v období rokov 2008 až OP. Ako sa však uvádza v odôvodnení 137 dočasného nariadenia, cenový rozdiel bol stále výrazne nižší než rozdiel medzi čínskymi dovoznými cenami a cenami výrobcov v EÚ.
(124)
Vzhľadom na pripomienky jednej zmluvnej strany, že Turecko by malo byť zahrnuté do podnetu (pozri odôvodnenie 9 a nasl.), je potrebné poznamenať, že nezahrnutie Turecka nevyvracia príčinnú súvislosť medzi čínskym vývozom príslušného výrobku a ujmou výrobného odvetvia Únie.
(125)
Na základe týchto dôvodov sa museli argumenty predložené stranami zamietnuť. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a absenciu ďalších pripomienok, odôvodnenia 136 a 137 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2.3. Vplyv dovozu z iných krajín
(126)
Niektoré strany tvrdili, že trhový podiel dovozu z iných tretích krajín ako ČĽR sa v rokoch 2006 až 2008 zvýšil. Je potrebné poznamenať, že podiel dovozu z tretích krajín zostával stabilný s malými odchýlkami v rozmedzí 1 %. Preto sa muselo toto tvrdenie zamietnuť.
(127)
Niektoré krajiny uvádzali, že dovoz z Južnej Afriky vzhľadom na jeho objem, resp. ceny, prispieva k ujme Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, trhový podiel dovozu z Južnej Afriky, dokonca aj keď sa zvýšil z hľadiska objemu, bol od roku 2007 stabilný (vo výške 1,4 % s nárastom o 0,6 % v rokoch 2006 a 2007). Komisia dostala informácie, že väčšina tohto dovozu bola určená na trh OEM. Pokiaľ ide o ceny juhoafrického dovozu OEM, Komisia dostala protichodné informácie. Na základe údajov Eurostatu možno usúdiť, že sa zvýšili zo 43 na 51 EUR. Tieto údaje by boli takisto v súlade s informáciami poskytnutými jedným výrobcom z EÚ. Preto sa musí toto tvrdenie o vplyve dovozu z Južnej Afriky zamietnuť.
(128)
Závery dočasného nariadenia uvedené v odôvodneniach 136 až 138 o dovoze z tretích krajín spolu, ako aj osobitne sa preto potvrdzujú.
7.2.4. Vplyv hospodárskej krízy
(129)
Strany zopakovali svoje tvrdenia o vplyve finančnej krízy. Tieto pripomienky, najmä pokles výroby automobilov, sa skúmajú v dočasnom nariadení.
(130)
Ako sa uvádza v odôvodnení 142 dočasného nariadenia, klesajúci trend začal už dávno pred hospodárskou krízou a časovo sa zhoduje s prenikaním dovozu z ČĽR na trh.
(131)
Závery uvedené v odôvodnení 139 až 144 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2.5. Hospodárska súťaž medzi výrobcami z Únie a koncentrácia na trhu EÚ
(132)
Strany tvrdili, že štruktúra výrobného odvetvia Únie prispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Avšak, ako sa uvádza v odôvodneniach 146 a 147 dočasného nariadenia, údaje zozbierané počas prešetrovania ukazujú, že vplyv na väčšie a menšie spoločnosti bol podobný.
7.2.6. Manažérske rozhodnutia výrobcov z Únie
(133)
Niektoré strany tvrdili, že príčinou ujmy sú zlé manažérske rozhodnutia výrobcov z Únie. Tieto pripomienky odkazujú na výrobcov uvedených v odôvodnení 124 dočasného nariadenia, ktorí buď ukončili konkurzné konanie, alebo sú v konkurznom konaní. Je potrebné pripomenúť, že v dočasnom nariadení sa uvádza 30 spoločností, pričom pripomienky strán sa týkajú len 4. Vo všeobecnosti tieto pripomienky neboli odôvodnené. V každom prípade údaje v spise jasne preukazujú príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dovozom z ČĽR. Tento záver posilňuje skutočnosť, že napriek ukončeniu činnosti spoločností trhový podiel tých spoločností, ktoré zostali, nevzrástol.
7.2.7. Vplyv dovozu výrobného odvetvia EÚ z tretích krajín
(134)
Niektoré strany tvrdili, že jeden výrobca z EÚ ponúkol lacnejšie kolesá z tretích krajín, a tým prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie EÚ. Tieto tvrdenia sa však nepotvrdili dôkazmi. Predovšetkým nie je jasné, či by takýto dovoz ovplyvnil akékoľvek významné množstvo. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
7.2.8. Ceny hliníka a zmluvy výrobného odvetvia Únie o dodávkach
(135)
Tvrdilo sa, že priemerné výrobné náklady zostali stabilné aj napriek zmenám v cenách hliníka. Strany tvrdili, že straty, ktoré utrpeli výrobcovia z Únie, boli spôsobené tým, že uzavreli dlhodobé zmluvy na dodávky hliníka, ktoré neumožňujú úpravu ceny v súlade s klesajúcimi cenami na LME. Informácie v spise, ktoré poskytli spolupracujúci výrobcovia z Únie, odporujú takýmto tvrdeniam. Preto sa museli zamietnuť.
7.2.9. Kolísanie výmenného kurzu
(136)
Takisto sa tvrdilo, že ujma spôsobená výrobcom z Únie sa pravdepodobne zmenší v dôsledku zhodnocovania RMB voči euru. Kolísanie meny by vyhnalo nahor ceny dumpingového dovozu, s ktorým sa obchoduje v eurách, takže by sa odstránil cenový rozdiel medzi dumpingovým dovozom a cenami výrobcov z Únie.
(137)
V tejto súvislosti treba uviesť, že prešetrovaním sa musí zistiť, či dumpingový dovoz (z hľadiska cien a objemu) spôsobil (alebo pravdepodobne spôsobí) závažnú ujmu výrobnému odvetviu Únie, alebo či bola taká závažná ujma spôsobená inými faktormi. V tomto zmysle sa v článku 3 ods. 6 základného nariadenia uvádza, že je nevyhnutné preukázať, že ujmu spôsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Preto sa vzťahuje len na rozdiel medzi úrovňami cien a neobsahuje teda žiadnu požiadavku na analýzu faktorov ovplyvňujúcich úroveň týchto cien.
(138)
Pravdepodobný účinok dumpingového dovozu na ceny výrobného odvetvia Únie sa v podstate skúma prostredníctvom stanovenia cenového podhodnotenia, poklesu cien a zastavenia rastu cien. Na tento účel sa porovnávajú ceny dumpingového vývozu a predajné ceny výrobného odvetvia Únie a vývozné ceny používané na výpočet ujmy je niekedy potrebné previesť na inú menu s cieľom vytvoriť porovnateľný základ. Použitie výmenných kurzov v tejto súvislosti preto zabezpečí len to, že cenový rozdiel sa stanoví na porovnateľnom základe. Z toho je zrejmé, že výmenný kurz v zásade nemôže byť ďalším faktorom ujmy.
(139)
Uvedený fakt takisto potvrdzuje aj znenie článku 3 ods. 7 základného nariadenia, ktorý sa odvoláva na iné známe faktory než dumpingové dovozy. Zoznam iných známych faktorov v tomto článku neodkazuje na žiadny faktor, ktorý by ovplyvňoval úroveň cien dumpingového dovozu.
(140)
Dokonca však aj v prípade, že by sa tento faktor vzal do úvahy, vzhľadom na pravdepodobný tlak na spotrebiteľské ceny v kontexte poklesu trhu, nie je pravdepodobné, že dovozcovia, ktorí nakupujú od príslušnej krajiny, by boli schopní zvýšiť ceny pre maloobchod v dôsledku zhodnocovania RMB. Okrem toho výmenné kurzy sa veľmi ťažko predvídajú. Napokon, zhodnotenie RMB voči euru bolo badateľné po OP. Všetky tieto prvky znemožňujú usúdiť, že výkyvy meny budú mať rastový účinok na ceny dumpingových dovozov z príslušnej krajiny.
(141)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je možné dospieť k záveru, že vývoj výmenného kurzu by mohol byť ďalším faktorom, ktorý spôsobuje ujmu.
7.2.10. Rastúci dopyt po oceľových kolesách
(142)
Niektoré strany tvrdili, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená skutočnosťou, že v čase hospodárskej krízy spotrebitelia siahli po lacnejších oceľových kolesách, alebo menších autách, ktoré sú údajne častejšie vybavené oceľovými kolesami. Tento argument údajne posilňuje skutočnosť, že systémy pomoci zavedené v rôznych európskych krajinách stimulujú predaj menších vozidiel. Na druhej strane ďalšie strany tvrdili, že aj keď systémy pomoci skutočne mohli stimulovať predaj malých áut, tieto vozidlá boli lepšie vybavené a mali namontované hliníkové kolesá.
(143)
Vykonala sa dodatočná analýza na základe dostupných údajov, pretože neexistujú žiadne všeobecné štatistiky o oceľových kolesách. Údaje o výške spotreby oceľových kolies sa dali získať porovnaním údajov o výrobe automobilov v EÚ (odôvodnenie 141 dočasného nariadenia) a spotrebe kolies OEM (pozri odôvodnenie 85).
2006
2007
2008
OP
Výroba automobilov v EÚ (v tisíckach jednotiek)
16 198
17 103
15 947
13 443
Množstvo kolies použitých pri výrobe automobilov (výroba * 4.5 kolesa)
72 891
76 963
71 761
60 493
Spotreba hliníkových kolies OEM v EÚ (v tisíckach jednotiek)
43 573
44 009
42 076
34 915
Spotreba oceľových kolies v EÚ (v tisíckach jednotiek)
29 318
32 954
29 685
25 578
Podiel hliníkových kolies OEM
59 %
57 %
58 %
57 %
Podiel oceľových kolies
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Z tabuľky vyplýva, že spotreba oceľových kolies v rokoch 2008 až OP klesla o 12 %. Podiel hliníkových kolies vo výrobe nových vozidiel klesol o 1 percentuálny bod medzi rokom 2008 a OP (obdobie poznačené hospodárskou krízou). Podiel oceľových kolies pri výrobe nových automobilov v EÚ sa v tom istom období zvýšil o 1 percentuálny bod.
(145)
Možno usúdiť, že podiel hliníkových a oceľových kolies pri výrobe nových vozidiel zostal stabilný. Okrem toho trendy v spotrebe a výrobe hliníkových kolies takisto nepodporujú uvedený argument. Preto sa musel zamietnuť.
7.3. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(146)
Žiadne z tvrdení predložených zainteresovanými stranami nepreukazuje, že dosah iných faktorov ako dumpingový dovoz z ČĽR postačuje na vyvrátenie príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou. Závery o príčinnej súvislosti v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzujú.
8. ZÁUJEM ÚNIE
(147)
Vzhľadom na pripomienky predložené stranami Komisia vykonala ďalšiu analýzu všetkých tvrdení týkajúcich sa záujmu Únie. Všetky preskúmané otázky a závery uvedené odôvodnení dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8.1. Záujem dovozcov
(148)
Ako sa oznámilo v odôvodnení 160 dočasného nariadenia, Komisia ďalej skúmala vplyv ciel na spoločnosti, ktoré dovážajú a ďalej predávajú svoje vlastné značkové HK, výrobu ktorých preniesli do ČĽR. Zistilo sa, že hoci vplyv ciel na takúto spoločnosť by bol s najväčšou pravdepodobnosťou väčší ako vplyv na iné typy dovozcov podľa vymedzenia v odôvodneniach 159 a 160 dočasného nariadenia, ešte stále by nebol neprimeraný vzhľadom na globálne vplyvy na celé výrobné odvetvie Únie.
(149)
Na základe údajov o cenách pre OP od jedného spolupracujúceho dovozcu, sa zistilo, že ziskové rozpätie dosiahnuté takouto spoločnosťou by stačilo na vykrytie účinkov cla. Rozpätia dosiahnuté touto spoločnosťou boli vyššie ako navrhované clá.
8.2. Záujem používateľov
(150)
Po zavedení dočasných opatrení strany zopakovali všeobecné pripomienky k vysokým dosahom opatrení na náklady bez toho, aby podložili takéto tvrdenia. Pripomína sa, že analýza vplyvu na náklady vychádzala z údajov poskytnutých spolupracujúcimi výrobcami automobilov. Len tri spoločnosti predložili takéto údaje pred uložením dočasných opatrení, a len tieto údaje mohli tvoriť východisko záverov Komisie.
(151)
Ako sa uvádza v odôvodnení 165 dočasného nariadenia, vplyv opatrení na náklady je obmedzený, s maximálnym vplyvom nákladov 0,223 % (ak pripustíme, že všetky cenové úrovne by vzrástli o 22,3 %). Avšak aj tento maximálny vplyv cien sa zdá byť obmedzený vzhľadom na obrat dosiahnutý výrobcami automobilov.
(152)
Niektoré strany tvrdili, že nárast nákladov v dôsledku opatrení ich núti premiestňovať svoju výrobu. Avšak vzhľadom na obmedzený vplyv cien rozhodnutie o premiestnení, ktoré uvádzajú niektorí výrobcovia automobilov, sa javí ako neprimerané v porovnaní so zisteným vplyvom na náklady. Tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
(153)
Treba tiež uviesť, že argumenty vysokého vplyvu na náklady protirečia pripomienkam niektorých výrobcov automobilov, že sa spoliehajú len vo veľmi obmedzenej miere na čínske dodávky.
(154)
Závery o vplyve opatrení na náklady uvedené v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzujú.
8.3. Škála zdrojov dodávok
(155)
Navrhovateľ uviedol, že uloženie opatrení by bolo v záujme automobilového priemyslu. Zabezpečenie prevádzkyschopnosti výrobného odvetvia Únie by zabezpečilo rôzne zdroje dodávok.
(156)
Ostatné strany, predovšetkým používatelia, zopakovali svoje argumenty o hospodárskej súťaži na trhu EÚ. Tvrdili tiež, že dovozy z ČĽR boli nevyhnutné na pokrytie dopytu na trhu EÚ, kde výrobcovia z EÚ nedokázali poskytnúť dostatočné kapacity. Keďže v rokoch 2006 a 2007 miera využitia kapacity zostala na úrovni 92 %, v roku 2008 došlo k dramatickému poklesu na 84 % a v OP na 73 %. Tieto údaje jednoznačne ukazujú, že existuje, najmä v súčasnosti, dostatok voľných kapacít, ktoré by sa mohli použiť na zvýšenie výroby. Ďalej argument nedostatku kapacity vo výrobnom odvetví EÚ protirečí ostatným tvrdeniam zo strany automobilového priemyslu, najmä tvrdeniam o významnom poklese dopytu po kolesách OEM. Tieto tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
(157)
Jedna strana tiež tvrdila, že čínski výrobcovia nevyrábajú rovnaké typy výrobkov ako európski výrobcovia HK. Tieto tvrdenia bolo treba zamietnuť vzhľadom na úroveň spárovania KČV zistenú v tomto prípade (v závislosti od uskutočneného výpočtu, ako sa uvádza v odôvodnení 93, by bol pri výpočte cenového podhodnotenia pre príslušný výrobok posudzovaný ako celok pomer spárovania 92 % a 77 % pre segmenty OEM a AM posudzované osobitne).
(158)
Závery uvedené v odôvodnení 166 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8.4. Južná Kórea
(159)
Zmluvné strany zopakovali svoje pripomienky k negatívnemu vplyvu ciel v tomto prípade v kombinácii s ďalšími faktormi, ako je konkurenčná výhoda poskytnutá juhokórejským výrobcom automobilov na základe dohody o voľnom obchode. Tieto tvrdenia neboli odôvodnené žiadnymi novými dôkazmi. Je potrebné poznamenať, že neexistuje žiadny dôkaz, že dohody o voľnom obchode by mali za následok ujmu automobilového priemyslu a že v každom prípade v rámci uvádzanej dohody o voľnom obchode sú k dispozícii ochranné nástroje ako opravný prostriedok. Týmto sa potvrdili závery uvedené v odôvodneniach 167 a 168 dočasného nariadenia.
8.5. Záver o záujme Únie
(160)
Závery uvedené v odôvodneniach 153 až 171 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
9. DOČASNÉ OPATRENIA
9.1. Úroveň odstránenia ujmy
(161)
Väčšina prijatých opatrení sa týkala výpočtu úrovne odstránenia ujmy. Zmluvné strany spochybňovali samotnú metodiku tohto výpočtu a sťažovali sa na nedostatočné zverejnenie.
9.1.1. Zverejnenie
(162)
Pripomína sa, že metodika na výpočet úrovne odstránenia ujmy je podrobne vysvetlená v oznámení v spise prípadu, ktorý je sprístupnený zainteresovaným stranám na nahliadnutie v deň zverejnenia dočasných opatrení. Všetky zainteresované strany dostali aj toto oznámenie spolu s listom o zverejnení zaslanom v ten istý deň.
(163)
Druhé oznámenie bolo doložené do spisu prípadu sprístupnenom k nahliadnutiu zainteresovaným stranám v odpovedi na pripomienky predložené po uložení dočasných opatrení.
(164)
Je potrebné pripomenúť, že KČV použité na výpočet na výrobcu automobilov boli jasne vymedzené v uvedenom oznámení. Presné údaje o cene a množstve tovaru sa však nemohli zverejniť z dôvodu utajenia.
(165)
Pokiaľ ide o dovoz z Číny, nemohli sa zverejniť údaje o vyvezenom množstve, o hodnote CIF na hranici Únie a vážených priemerných jednotkových predajných cenách, keďže vychádzali z obchodných prípadov dvoch vývozcov. Zverejnením by sa preto porušili požiadavky na zachovanie dôvernosti uvedené v základnom nariadení.
(166)
Pokiaľ ide o obchodné prípady realizované výrobcami z Únie na trhu EÚ, poskytnutie podrobnejších informácií by malo zmysel len vtedy, ak by sa uvádzali jednotlivo za každého výrobcu. To však nie je možné, pretože by to bolo v rozpore s uvedenými požiadavkami na zachovanie dôvernosti.
(167)
Z týchto dôvodov sa preto má za to, že podrobné informácie o metodike použitej na výpočet cla (vrátane okrem iného KČV použitých a rozdelených podľa výrobcu automobilov) poskytli stranám dostatok informácií, aby mohli plne využívať práva na obhajobu svojich práv pri rešpektovaní požiadaviek na zachovanie dôvernosti uvedených v základnom nariadení.
9.1.2. Metodika
(168)
Pripomína sa, že predaj pod cenu sa vyrátal na základe údajov týkajúcich sa nákupov HK výrobcami automobilov. Z dôvodov uvedených najmä v odôvodneniach 174 - 177 dočasného nariadenia tento prístup pokrýva len HK určené pre segment OEM. Výrobcovia automobilov, ktorí pri prešetrovaní spolupracovali, potvrdili, že HK kupujú vo výberovom konaní. Vzhľadom na charakter výberových konaní, modely, ktoré sú „dvojzdrojové“, musia byť vo všetkých ohľadoch rovnaké, či už ide o nákup z ČĽR, alebo EÚ. V snahe zabezpečiť najvyššiu možnú úroveň sa porovnanie výrobkov dovážaných z Číny a výrobkov EÚ vykonávalo KČV po KČV osobitne pre každého veľkého výrobcu automobilov uvedeného v údajoch poskytnutých výrobcami EÚ vo vzorke a spolupracujúcimi čínskymi vývozcami. Na rozdiel od tvrdení niektorých účastníkov táto úroveň cla nie je výsledkom akejkoľvek úpravy, ale uznáva, že clo musí byť nastavené na úrovni primeranej náprave ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
9.1.2.1. Informácie použité ako základ na výpočet
(169)
Strany tvrdili, že výpočet úrovne odstránenia ujmy sa vykonal na základe výberových konaní, hoci informácie o výberových konaniach sa nežiadali počas prešetrovania ani neboli poskytnuté v spise sprístupnenom zainteresovaným stranám na nahliadnutie.
(170)
Hoci v opise použitej metodiky na výpočet úrovne cla sa spomínajú výberové konania, tento odkaz bol jediný odkaz na typ postupu obstarávania použitý výrobcami automobilov, ktorý zaručoval, že kolesá s dvojzdrojovým obstarávaním budú rovnaké a že sa dosiahne vyššia úroveň porovnateľnosti. Nebol to odkaz na dokumentáciu alebo zdroje informácií, na základe ktorých sa vykonávali výpočty.
(171)
Naopak, výpočty sa vykonávali v súlade s bežnou praxou na základe zoznamov po jednotlivých obchodných prípadoch poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a výrobcami z EÚ. Spárovanie KČV sa vykonávalo na úrovni výrobcov automobilov, t. j. v rámci skupiny obchodných prípadov označenými ako predaj vývozcov a výrobcov z EÚ tomuto konkrétnemu výrobcovi automobilov. Tieto údaje boli úplne overené.
9.1.2.2. Úpravy
(172)
Pripomienky strán sa ďalej týkali úprav vo výpočtoch. Komisia prijala niektoré z týchto pripomienok.
(173)
Je potrebné pripomenúť, že CIF ceny čínskych vývozcov boli upravené smerom nahor o 7,6 %: 4,5 % clo plus 3,1 % ostatné dovozné náklady. Aby sa vytvorila cieľová cena na základe skutočnej predajnej ceny výrobcov z EÚ, bolo treba vykonať dve doplnenia:
1.
pridať 5,4 % podľa obratu, aby sa dosiahla úroveň výrobných nákladov (upozorňujeme, že to je vážená priemerná strata pre výrobcov kolies z EÚ zistená pre OP),
2.
pridať 3,2 % podľa obratu k výrobným nákladom [vyrátaným podľa (1)], aby sa zabezpečil primeraný zisk a aby sa dospelo k cieľovej cene. Tieto 3,2 % zodpovedajú zisku, ktorý dosiahlo výrobné odvetvie Únie v prvom roku posudzovaného obdobia, keď na finančné výsledky výrobcov z Únie nemal ešte vplyv škodlivý dumping.
(174)
Pokiaľ ide o clá, v dočasnej fáze boli ceny dovozu upravené smerom nahor o 4,5 %. Toto clo zodpovedá clu uplatňovanému na kód KN 8708 70 50. V zásade je však kód KN pre hliníkové kolesá pre priemyselnú montáž 8708 70 10 (t. j. OEM), a nie kód KN 8708 70 50. Clo vo výške 3 % je platné pre dovoz pod týmto kódom. Vzhľadom k použitej metodike na určenie úrovne odstránenia ujmy, ktorá vychádza zo segmentu OEM a so zreteľom na pripomienky strán po uložení dočasných opatrení, je primerané použiť sadzbu cla 3 %, aby bola zaručená dôslednosť v prístupe.
(175)
Vzhľadom na cieľový zisk strany tvrdili, že toto rozpätie zisku bolo vyrátané pre výrobcov OEM a AM, a teda môže zvýšiť výpočet len na základe obchodných prípadov OEM. Vzhľadom na pripomienky strán Komisia upravila tieto výpočty použitím miery strát a zisku vyrátaných len pre kolesá OEM (- 5,7 % pre straty a 3,1 % pre zisk, pozri odôvodnenie 106 a nasl.).
(176)
Na druhej strane strany tvrdili, že úroveň zisku by sa mala upraviť smerom nadol, aby odzrkadľovala vplyv krízy. Avšak uplatňovanie ziskového rozpätia, ktoré by výrobné odvetvie dosiahlo bez dumpingových praktík, je súlade so zaužívaným postupom. Ostatné príčiny ujmy, aj keď prispievajú, nie sú vyčlenené vo výpočte cieľového zisku.
(177)
Niektoré strany tvrdili, že metodika použitá na výpočet úrovne odstránenia ujmy porušuje metodiku stanovenú základným nariadením. V základnom nariadení sa však nepredpisuje žiadna konkrétna metóda na určenie úrovne odstránenia ujmy. Metóda na určenie takejto úrovne sa musí posúdiť z hľadiska konkrétnych okolností prípadu. Ako sa uvádza v dočasnom nariadení a inde v tomto nariadení, skutočnosti v tomto prípade podporujú využitie metodiky uplatňovanej inštitúciami. Ďalej je potrebné poznamenať, že úrovne cenového podhodnotenia zverejnené v dočasnom nariadení a v odôvodnení 93 naznačujú, že úroveň predaja pod cenu by bola pri použití prístupu navrhnutom niektorými stranami oveľa vyššia.
(178)
Vzhľadom na tieto zmeny colná sadzba predstavuje 22,3 %.
9.1.2.3. Platnosť „cla OEM“ na predaj AM
(179)
Jedna strana tvrdila, že je neprimerané, aby výpočet výšky cla na úrovni odstránenia ujmy vychádzal len z predaja OEM, pričom clo platilo aj na kolesá AM. Avšak, ako sa už uviedlo (a tiež v odôvodneniach 174 - 177 dočasného nariadenia), tento prístup je v tomto prípade primeraný najmä preto, že 85 % predaja výrobcov z Únie pripadá na segment OEM.
(180)
Prístup zvolený Komisiou, podľa ktorého bol výpočet prvku odstránenia ujmy obmedzený iba na OEM, bol najvhodnejší. Odlišný prístup sa nejavil vhodný, pretože by viedol k situácii, kde súbor vývozných údajov zameraný viac na AM by sa porovnával s výrobným odvetvím EÚ predávajúcim prevažne segmentu OEM.
(181)
Použitý prístup je odôvodnený a primeraný, keďže cieľom opatrenia je odstránenie ujmy výrobného odvetvia EÚ. To zabezpečuje, že clo nebolo stanovené na úrovni vyššej, než je nevyhnutné na odstránenie ujmy.
9.1.2.4. Nepoužiteľnosť a povinnosť určiť individuálne clo pre tie hospodárske subjekty, ktorým bolo udelené IZ
(182)
Jedna strana tvrdila, že na rozdiel od prvého odseku článku 9 ods. 5 základného nariadenia v jeho druhom odseku sa nestanovuje možnosť nešpecifikovať jednotlivé clá. Tvrdili, že v dôsledku toho sa nemohla v prešetrovanom prípade uplatniť výnimka spojená s nepoužiteľnosťou a že povinnosť určiť individuálnu colnú sadzbu pre tých vývozcov, ktorým bolo IZ udelené, zostáva zachovaná.
(183)
Niektoré strany ďalej tvrdili, že nepoužiteľnosť bola spôsobená použitou metodikou, a teda spôsobená samotnou Komisiou. Strany tvrdili, že Komisia mala k dispozícii všetky údaje predložené výrobcami vyvážajúcimi AM umožňujúce zahrnúť predaj AM do výpočtu úrovne odstránenia ujmy.
(184)
Napokon, niektoré strany tvrdili, že keďže Komisia dokázala vyrátať cenové podhodnotenie osobitne pre segmenty OEM a AM, musela byť schopná vyrátať predaj pod cenu. Posledný argument bol, že ceny AM sa mohli porovnať s cenami OEM, pretože štruktúra KČV nerozlišuje medzi týmito dvoma segmentmi.
(185)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, je pravda, že v ustanovení článku 9 ods. 5 základného nariadenia sa vychádza z predpokladu, že ak hospodársky subjekt dostane IZ, bude mu možné určiť individuálne clo. Avšak v tomto konkrétnom prípade by to bolo nepoužiteľné, resp. nevhodné. To je preto, že podľa uvedeného vysvetlenia na určenie úrovne odstránenia ujmy je potrebné zamerať sa na predaj OEM. Okrem toho, pokiaľ ide o všetkých výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, aj clo na základe ich predaja AM by bolo neprimerane vysoké, t. j. nad rámec toho, čo by bolo oprávnené za okolností tohto konkrétneho prípadu na odstránenie ujmy. Ako sa už vysvetlilo, je to preto, že úroveň odstránenia ujmy 22,3 % je dostatočná na ochranu výrobcov z Únie na ich primárnom trhu (OEM). Clo, ktoré by vychádzalo aj z predaja AM tých výrobcov - ktorí vo všetkých troch prípadoch výrobcov poskytujú IZ, by boli vyššie - preto by boli neprimerane vysoké.
(186)
Takisto treba poznamenať, že odkaz na nedostatok spoľahlivých údajov v odôvodnení 182 dočasného nariadenia sa netýkal kvality poskytnutých údajov, ale druhu údajov použitých na výpočet (KČV spárované na výrobcu automobilov, t. j. porovnávanie modelov obstarávaných z ČĽR a EÚ konkrétnym výrobcom automobilov). Druh použitého postupu na obstaranie kolies v segmente OEM poskytoval príležitosť dosiahnuť vyššiu úroveň porovnateľnosti. Vzhľadom na to, že sa používajú rôzne postupy, nebolo možné zabezpečiť rovnaký typ údajov pre predaj AM.
(187)
Práca na určení ujmy podľa článku 3 základného nariadenia je právne oddelená od stanovenia výšky cla. Táto druhá činnosť sa vykonáva po určení ujmy s cieľom určiť výšku cla, ktorá bude stačiť na nápravu ujmy. V dôsledku toho Komisia vykonala tento výpočet v súlade so zvolenou metodikou. Ani skutočnosť, že štruktúra KČV nezahrnula kritérium predajných kanálov, nie je spojená s metodikou použitou pri určovaní úrovne odstránenia ujmy.
(188)
Argumenty strán v súvislosti s použitím výnimky nepoužiteľnosti rovnako ako s bezpodmienečným charakterom povinnosti určiť individuálne colné sadzby sa musia zamietnuť.
9.1.2.5. Reprezentatívnosť použitých obchodných prípadov
(189)
Kritika strán sa týkala aj skutočnosti, že výpočet úrovne odstránenia ujmy bol svojvoľný, pretože vychádzal z výberu len niekoľkých nedostatočne reprezentatívnych obchodných prípadov.
(190)
Po prvé a predovšetkým strany tvrdili, že výpočet vychádzal z nereprezentatívneho objemu dovozných obchodných prípadov z ČĽR. Takýto prístup údajne protirečí dohode WTO o antidumpingu (12), pretože sa nemôže považovať za postup založený na skutočných dôkazoch. Navrhovateľ tvrdil, že skutočnosť, že väčšina predaja výrobného odvetvia EÚ bola OEM nemá žiadny význam, pretože účelom výpočtu predaja pod cenu je určiť priemernú sumu, o ktorú by sa mala cena dumpingových dovozov zvýšiť, aby nespôsobovala ujmu. Výpočet predaja pod cenu musí byť reprezentatívny pre dumpingový dovoz, a nie pre predaj výrobného odvetvia EÚ. Ďalšia strana tvrdila, že takýto prístup je v rozpore s vlastnými zaužívanými postupmi inštitúcií, keďže zvyčajne sa individuálne cenové podhodnotenie a predaj pod cenu váži na KČV na základe podielu cenového podhodnotenia a predaja pod cenu množstva vývozu, a nie množstvom predaným výrobnému odvetviu EÚ.
(191)
Pripomína sa, že rozpätie odstránenia ujmy odzrkadľuje (na základe vzorky) situáciu okolo 85 % predaja výrobného odvetvia EÚ, ktoré je nasmerované na segment OEM. Voľbu metodiky motivovala konkrétna situácia na trhu EÚ, kde väčšina predaja smeruje do segmentu OEM, a nie technické aspekty výpočtu. Táto voľba viedla Komisiu k porovnávaniu cien na úrovni výrobcov áut, čím dosiahla vyššiu úroveň porovnateľnosti a zároveň zaručovala, že úroveň odstránenia ujmy nie je nadhodnotená.
(192)
Ďalej je potrebné v súvislosti s reprezentatívnosťou pripomenúť, že sa zistilo, že pomer spárovania vývozných obchodných prípadov primerane používaný pri všetkých vývozoch čínskych vývozcov zaradených do vzorky do segmentu OEM je vyšší ako 55 %. Takýto pomer sa považoval za reprezentatívny vzhľadom na metodiku použitú pri výpočte úrovne odstránenia ujmy.
9.1.2.6. Clo vychádzajúce z cenového podhodnotenia
(193)
Jedna strana tvrdila, že rozpätie ujmy by malo vychádzať z cenového podhodnotenia na základe praxe určenej v nariadení Rady (ES) č. 1531/2002 (13), ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy farebných televíznych prijímačov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky, Malajzie a Thajska. Skutočne v tomto prípade clo vychádzalo z cenového podhodnotenia zohľadňujúceho skutočnosť, že sa ukazovalo, že k ujme výrobného odvetvia Únie prispeli iné faktory než dumpingový dovoz, a po druhé, že toto výrobné odvetvie už niekoľko rokov nedosahovalo v celosvetovom meradle žiadny zisk alebo dosahovalo mimoriadne nízky zisk. (14)
(194)
Je potrebné poznamenať, že faktory, ktoré viedli k rozhodnutiu stanoviť úroveň ciel na úrovni cenového podhodnotenia, nie sú v tomto prípade uplatniteľné. Na rozdiel od prípadu s farebnými televíznymi prijímačmi (15) príslušný výrobok necharakterizuje nízka úroveň ziskovosti. Ziskovosť výrazne klesla v dôsledku nízkych cien dovozu z príslušnej krajiny. Dovoz z ostatných tretích krajín takisto zostal v posudzovanom období stabilný.
9.2. Záver k úrovni odstránenia ujmy
(195)
Prístup k použitej metodike v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzuje. So zreteľom na pripomienky strán k úpravám je prerátaná úroveň cla 22,3 %.
10. TVRDENIE O OBCHÁDZANÍ
(196)
Strany tvrdili, že opatrenia možno prípadne obchádzať, pričom poukázali predovšetkým na nedávny nárast dovozu HK z krajín so známou miestnou výrobou. Príslušné orgány boli upozornené na tento vývoj a možnosti, a táto vec sa bude pozorne monitorovať.
11. ZÁVÄZOK
(197)
Jeden nezávislý dovozca vyjadril záujem ponúknuť cenový záväzok. Hoci nebol ponúknutý žiadny oficiálny cenový záväzok, je potrebné poznamenať, že v článku 8 základného nariadenia sa obmedzuje možnosť ponúknuť cenové záväzky iba na vývozcov. Zaužívaný postup Komisie neprijať ponuky záväzku zo strany dovozcov uznal aj Európsky súdny dvor (16), keď okrem iného tvrdil, že prijatie záväzku, ktorý dovozca ponúkol, by malo za následok jeho povzbudzovanie pokračovať v získavaní dodávok za dumpingové ceny.
(198)
Dvaja spolupracujúci čínski výrobcovia ponúkli cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Existuje však mnoho výrobných typov príslušného výrobku, ktorých ceny sa významne odlišujú (v prípade jednej spoločnosti až do 300 %), čo predstavuje veľmi vysoké riziko krížovej kompenzácie. Okrem toho sa typy výrobku budú vyvíjať z hľadiska konštrukčného riešenia a výzoru. Preto sa dospelo k záveru, že výrobok nie je vhodný pre cenový záväzok. Jednej zo spoločností navyše nebol udelený trhovohospodársky status ani individuálne zaobchádzanie, pričom v prípade inej spoločnosti boli zistené veľké problémy týkajúce sa účtovníctva a jej štruktúra a škála výrobkov (výroba OEM/AM) sa považovali za príliš zložité. Ponuky cenových záväzkov boli preto zamietnuté.
12. COLNÉ VYHLÁSENIE
(199)
Štatistika hliníkových kolies je často vyjadrená v počte kusov. V kombinovanej nomenklatúre stanovenej v prílohe I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (17) však nie je uvedená žiadna takáto doplnková jednotka pre hliníkové kolesá. Je preto potrebné zabezpečiť, aby vo vyhlásení pre prepustenie do voľného obehu bola uvedená nielen hmotnosť v kilogramoch alebo tonách, ale aj počet kusov daného výrobku a určitých výrobkov pod kódom KN ex 8716 90 90 pre dovoz.
13. VÝBER DOČASNÉHO CLA S KONEČNOU PLATNOSŤOU
(200)
Vzhľadom na rozsah zisteného dumpingového rozpätia a z hľadiska úrovne ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa s konečnou platnosťou vybrali sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla uloženého dočasným nariadením,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových kolies na motorové vozidlá položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla vzťahujúceho sa na čistú franko cenu na hranici Únie pred zaplatením cla je 22,3 % pre výrobok opísaný v odseku 1.
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 404/2010 na dovoz určitých hliníkových kolies v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike sa vyberajú s konečnou platnosťou.
Článok 3
Kde je predložené vyhlásenie pre prepustenie do voľného obehu v súvislosti s dovozom hliníkových kolies vozidiel zaradených do položky KN 8716, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8716 90 90, zapíše sa do príslušného okienka tohto vyhlásenia kód TARIC 8716909010.
Členské štáty informujú Komisiu mesačne o počte kusov dovezených na základe tohto kódu a o ich pôvode.
Článok 4
Kde je predložené vyhlásenie pre prepustenie do voľného obedu v súvislosti s výrobkami uvedenými v článkoch 1 a 3, do príslušného okienka tohto vyhlásenia sa zapíšu počty kusov výrobkov.
Článok 5
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 25. októbra 2010