NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 330/2010
ze dne 20. dubna 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady č. 19/65/EHS ze dne 2. března 1965 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě (1), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení č. 19/65/EHS zmocňuje Komisi k tomu, aby formou nařízení použila čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) na kategorie vertikálních dohod a jim odpovídající jednání ve vzájemné shodě spadající pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 ze dne 22. prosince 1999 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě (3) definuje kategorii vertikálních dohod, které podle Komise zpravidla splňují podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k celkově pozitivním zkušenostem s uplatňováním uvedeného nařízení, k pozbytí jeho platnosti dne 31. května 2010 a k dalším zkušenostem získaným od jeho přijetí je vhodné přijmout nové nařízení o blokových výjimkách.
(3)
V kategorii dohod, o kterých je možné se domnívat, že zpravidla splňují podmínky uvedené v článku 101 odst. 3 Smlouvy, jsou zahrnuty vertikální dohody o nákupu nebo prodeji zboží nebo služeb, pokud jsou tyto dohody uzavřeny mezi podniky, které mezi sebou nesoutěží, mezi určitými soutěžiteli nebo některými sdruženími maloobchodníků se zbožím. Patří tam i vertikální dohody obsahující dodatečná ustanovení o postoupení nebo užívání práv duševního vlastnictví. Pojem „vertikální dohody“ by měl zahrnovat i odpovídající jednání ve vzájemné shodě.
(4)
Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy formou nařízení není nutné definovat ty vertikální dohody, na které by se mohl vztahovat čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Individuální hodnocení dohod podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy vyžaduje zohlednění několika faktorů, především struktury trhu na straně nabídky a poptávky.
(5)
Je třeba omezit výhody blokové výjimky zavedené tímto nařízením na vertikální dohody, u kterých se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(6)
Určité kategorie vertikálních dohod mohou zlepšit hospodářskou účinnost uvnitř výrobního a distribučního řetězce tím, že usnadní koordinaci mezi zúčastněnými podniky. Zejména mohou vést ke snížení obchodních a distribučních nákladů stran a zajistit optimální úroveň jejich investic a prodejů.
(7)
Pravděpodobnost, že dosažená účinnost převáží případné účinky škodlivé pro soutěž vycházející z omezení obsažených ve vertikálních dohodách, závisí na síle tržního postavení stran dohody, a tedy i na míře konkurenceschopnosti těchto podniků vůči dalším dodavatelům zboží a poskytovatelům služeb, které jejich zákazníci považují z důvodů vlastností výrobků, jejich ceny a zamýšleného použití za vzájemně zaměnitelné nebo nahraditelné.
(8)
Lze se domnívat, že nepřesáhne-li podíl každého z podniků účastnícího se dohody na relevantním trhu 30 %, vertikální dohody, které neobsahují určitá závažná omezení hospodářské soutěže, povedou obecně ke zlepšení výroby nebo distribuce a umožní spotřebitelům podílet se přiměřeně na výhodách, které z nich vyplývají.
(9)
Nelze se domnívat, že při tržním podílu přesahujícím 30 % povedou vertikální dohody ve smyslu čl. 101 odst. 1 Smlouvy zpravidla k objektivním výhodám takové povahy a velikosti, které by vyvážily nevýhody, které tyto dohody znamenají pro hospodářskou soutěž. Zároveň se také nelze domnívat, že tyto vertikální dohody spadají pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy nebo že nesplňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(10)
Toto nařízení by nemělo znamenat výjimku pro vertikální dohody obsahující omezení, která pravděpodobně omezují hospodářskou soutěž nebo poškozují spotřebitele nebo nejsou nezbytná k dosažení účinků podporujících hospodářskou účinnost. Především by bez ohledu na tržní podíl dotyčných podniků měly být vyloučeny z možnosti blokových výjimek podle tohoto nařízení vertikální dohody obsahující určitá závažná omezení hospodářské soutěže, jakými jsou stanovení nejnižších nebo pevných prodejních cen nebo některé typy územní ochrany.
(11)
Za účelem zajištění přístupu na relevantní trh nebo za účelem zabránění tajných dohod na tomto trhu by měla být bloková výjimka spojena s určitými podmínkami. K tomuto účelu by mělo být vynětí zákazu soutěžit omezeno na závazky, které nepřesahují určenou dobu. Ze stejných důvodů by se výhoda plynoucí z tohoto nařízení neměla vztahovat na jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek bránící členům systému selektivní distribuce prodávat značky určitých soutěžících dodavatelů.
(12)
Omezení výše podílu na trhu, vyloučení některých vertikálních dohod z výjimky tímto nařízením a podmínky, které toto nařízení pro udělení výjimky stanoví, zpravidla zajistí, že dohody, na které se bloková výjimka vztahuje, neumožňují zúčastněným podnikům vyloučit hospodářskou soutěž pro podstatnou část daných výrobků.
(13)
Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosinec 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (4), pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(14)
Orgán pro hospodářskou soutěž členského státu může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 2 nařízení Rady č. 1/2003 na celém území dotyčného členského státu nebo na jeho části, pokud v konkrétním případě dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má na celém území členského státu nebo na jeho části dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(15)
Při určení, zda výhody vyplývající z tohoto nařízení by měly být podle článku 29 nařízení Rady č. 1/2003 odejmuty, mají zvláštní význam negativní účinky, které mohou vyplynout z existence souběžných sítí vertikálních dohod, které mají podobné účinky podstatně omezující přístup na relevantní trh nebo soutěž na tomto trhu. Takové kumulativní účinky mohou například vzejít z případu selektivní distribuce nebo závazků omezujících soutěž.
(16)
K posílení dohledu nad paralelními sítěmi vertikálních dohod, které mají podobné účinky omezující soutěž a které se týkají více než 50 % daného trhu, může Komise formou nařízení prohlásit, že se toto nařízení nevztahuje na vertikální dohody obsahující určitá omezení vztahující se k dotyčnému trhu, čímž obnoví plné použití článku 101 Smlouvy na tyto dohody,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se:
a)
„vertikálními dohodami“ rozumí dohody nebo pro jednání ve vzájemné shodě, jež byly uzavřeny mezi dvěma nebo více podniky, z nichž každý pro účely dohody nebo jednání ve vzájemné shodě jedná na různé úrovni výrobního nebo distribučního řetězce, a které se týkají podmínek, za kterých mohou strany nakupovat, prodávat nebo dále prodávat určité zboží nebo služby;
b)
„vertikálními omezeními“ se rozumí omezení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 101 odst. 1 Smlouvy;
c)
„soutěžícím podnikem“ rozumí skutečný nebo potenciální soutěžitel; „skutečným soutěžitelem“ se rozumí podnik, který působí na stejném relevantním trhu; „potenciálním soutěžitelem“ se rozumí podnik, jenž by za neexistence vertikální dohody v případě malého, ale trvalého zvyšování relativních cen pravděpodobně v krátké době provedl, a to na reálném základě a nikoliv coby pouhou teoretickou možnost, dodatečné investice nebo nesl jiné náklady na změnu, které jsou nutné ke vstupu na relevantní trh;
d)
„zákazem soutěžit“ rozumí jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek zakazující kupujícímu vyrábět, nakupovat, prodávat nebo dále prodávat zboží nebo služby soutěžící se smluvním zbožím nebo službami, nebo jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek zavazující kupujícího provést u dodavatele nebo jakéhokoli jiného podniku označeného dodavatelem více než 80 % ročních nákupů smluvního zboží nebo služeb a jejich náhrad na relevantním trhu, vypočítáno na základě hodnoty nebo, je-li to v odvětví běžná praxe, objemu nákupů provedených v předchozím kalendářním roce;
e)
„systémem selektivní distribuce“ rozumí distribuční systém, ve kterém se dodavatel zavazuje přímo nebo nepřímo k prodeji smluvního zboží nebo služeb pouze distributorům vybraným na základě stanovených kritérií a ve kterém se tito distributoři zavazují, že nebudou prodávat toto zboží nebo tyto služby neschváleným distributorům na území, které je dodavatelem vyhrazeno pro provoz systému;
f)
„právy duševního vlastnictví“ rozumějí práva k průmyslovému vlastnictví, know-how, autorská práva a příbuzná práva;
g)
„know-how“ rozumí tajný, podstatný a identifikovaný celek praktických nepatentovaných informací, které jsou výsledkem zkušeností dodavatele a jsou jím otestovány: v tomto kontextu se slovem „tajný“ rozumí, že know-how není obecně známé a snadno dostupné; slovem „podstatný“ se rozumí, že know-how je pro kupujícího podstatné a účelné pro používání, prodej nebo další prodej smluvního zboží a služeb; slovem „identifikovaný“ se rozumí, že know-how je popsáno dostatečně obsáhle tak, aby bylo možné ověřit, že splňuje kritéria tajnosti a podstatnosti;
h)
„kupujícím“ rozumí podnik, který podle dohody spadající pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy prodává zboží nebo služby jménem jiného podniku;
i)
„zákazníkem kupujícího“ rozumí podnik, jenž není stranou dohody a jenž nakupuje smluvní zboží nebo služby od kupujícího, jenž je stranou dohody.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“, „dodavatel“ a „kupující“ i jejich spojené podniky.
„Spojenými podniky“ se rozumějí:
a)
podniky, ve kterých jedna strana dohody přímo nebo nepřímo:
i)
může vykonávat více než polovinu hlasovacích práv, nebo
ii)
může jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik, nebo
iii)
má právo řídit záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo nebo nepřímo v podniku, jenž je stranou dohody, vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
c)
podniky, ve kterých podnik uvedený v písmenu b) může přímo nebo nepřímo vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, ve kterých může smluvní strana spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenech a), b) nebo c) nebo ve kterých dva nebo více posledně uvedených podniků může společně vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, ve kterých vykonávají práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) společně:
i)
smluvní strany nebo jejich spojené podniky uvedené v písmenech a) až d), nebo
ii)
jedna nebo více smluvních stran nebo jeden nebo více spojených podniků uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran.
Článek 2
Výjimka
1. Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a s výhradou ustanovení tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy prohlašuje za nepoužitelný pro vertikální dohody.
Toto udělení výjimky se použije v míře, v jaké tyto dohody obsahují vertikální omezení.
2. Výjimka podle odstavce 1 se vztahuje pouze na vertikální dohody uzavřené mezi sdružením podniků a jeho členy, nebo mezi tímto sdružením a jeho dodavateli, pokud jsou všichni jeho členové maloobchodníci se zbožím a pokud žádný z jednotlivých členů tohoto sdružení spolu se spojenými podniky nemá celkový roční obrat vyšší než 50 milionů EUR. Toto nařízení se vztahuje na vertikální dohody těchto sdružení, aniž je dotčeno použití článku 101 Smlouvy pro horizontální dohody uzavřené členy sdružení nebo pro rozhodnutí přijatá tímto sdružením.
3. Výjimka podle odstavce 1 se vztahuje na vertikální dohody obsahující ustanovení týkající se postoupení práv duševního vlastnictví kupujícímu nebo jejich použití kupujícím za předpokladu, že tato ustanovení nejsou hlavním předmětem těchto dohod a že jsou přímo spojená s užíváním, prodejem nebo dalším prodejem zboží nebo služeb kupujícím nebo jeho zákazníky. Výjimka se použije pouze za podmínky, že tato ustanovení, pokud jde o smluvní zboží nebo služby, neobsahují omezení hospodářské soutěže, která mají stejný předmět jako vertikální omezení, jež nejsou podle tohoto nařízení vyňata.
4. Výjimka podle odstavce 1 se nevztahuje na vertikální dohody uzavřené mezi soutěžícími podniky. Výjimka se však použije v případě, že soutěžící podniky uzavřou mezi sebou nereciproční vertikální smlouvu a:
a)
dodavatel je výrobce a distributor zboží, zatímco kupující je distributor, který není na úrovni výroby soutěžícím podnikem; nebo
b)
dodavatel je poskytovatel služeb na několika obchodních úrovních, zatímco kupující poskytuje své zboží nebo služby na maloobchodní úrovni a není soutěžícím podnikem na obchodní úrovni, kde nakupuje smluvní služby.
5. Toto nařízení se nevztahuje na vertikální dohody, jejichž předmět spadá do oblasti působnosti jiného nařízení o blokových výjimkách, není-li v takovém nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Prahová hodnota tržního podílu
1. Výjimka podle článku 2 se použije za podmínky, že tržní podíl dodavatele nepřesahuje 30 % relevantního trhu, na kterém prodává smluvní zboží nebo služby, a tržní podíl kupujícího nepřesahuje 30 % relevantního trhu, na kterém nakupuje smluvní zboží nebo služby.
2. Pro účely odstavce 1 pokud podnik na základě dohody mezi vícero stranami nakupuje smluvní zboží nebo služby od podniku, jenž je stranou dohody, a prodává smluvní zboží nebo služby jinému podniku, jenž je stranou dohody, nepřesahuje-li jeho tržní podíl jako nakupujícího a dodavatele prahovou hodnotu 30 % za účelem použití výjimky stanovené ve článku 2.
Článek 4
Omezení, jež vedou k odebrání výhody blokové výjimky - tvrdá omezení
Výjimka podle článku 2 se nevztahuje na vertikální dohody, jejichž účelem je přímo nebo nepřímo, samostatně nebo společně s jinými faktory pod kontrolou stran:
a)
omezení možnosti kupujícího určovat svou prodejní cenu, aniž je dotčena možnost dodavatele stanovovat maximální prodejní cenu nebo doporučovat prodejní cenu, pokud se tyto ceny nerovnají pevné nebo minimální prodejní ceně z důvodu tlaku jakékoli ze stran nebo na základě jejich pobídek;
b)
omezení území, na kterém kupující, který je stranou dohody, může prodávat smluvní zboží nebo služby, nebo omezení okruhu zákazníků, kterým kupující, který je stranou dohody, může prodávat smluvní zboží nebo služby, aniž je dotčeno omezení ohledně místa usazení, s výjimkou:
i)
omezení aktivních prodejů na výhradním území nebo výhradní skupině zákazníků vyhrazené dodavateli nebo přidělené dodavatelem jinému kupujícímu tam, kde toto omezení neomezuje prodeje uskutečňované zákazníky kupujícího,
ii)
omezení prodejů konečným uživatelům ze strany kupujícího, jenž působí na velkoobchodní úrovni,
iii)
omezení prodejů členy systému selektivní distribuce pro neschválené distributory na území, které je dodavatelem vyhrazeno pro provoz systému, a
iv)
omezení možnosti kupujícího prodávat komponenty určené k začlenění do jiných výrobků zákazníkům, kteří by je používali k výrobě stejného typu zboží, jako je zboží vyráběné dodavatelem;
c)
omezení aktivních nebo pasivních prodejů konečným uživatelům členy systému selektivní distribuce působícími na maloobchodní úrovni, aniž je dotčena možnost zakázat členovi tohoto systému působit z neschváleného místa usazení;
d)
omezení křížových dodávek mezi distributory uvnitř systému selektivní distribuce, včetně distributorů působících na různých úrovních prodeje;
e)
omezení možnosti dodavatele, dohodnuté mezi dodavatelem komponentů a kupujícím, který tyto komponenty používá, prodávat komponenty jako náhradní díly konečným uživatelům nebo servisním pracovníkům anebo poskytovatelům jiných služeb, kterým kupující nesvěřil opravy nebo provádění servisu svého zboží.
Článek 5
Vyloučená omezení
1. Výjimka podle článku 2 se nevztahuje na tyto závazky obsažené ve vertikálních dohodách:
a)
jakýkoli přímý nebo nepřímý zákaz soutěžit, jehož trvání je neomezené nebo je delší než pět let;
b)
jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek zabraňující kupujícímu po uplynutí dohody vyrábět, nakupovat, prodávat nebo dále prodávat zboží nebo služby;
c)
jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek ukládající členům systému selektivní distribuce neprodávat značky určitých soutěžících dodavatelů.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) je třeba zákaz soutěžit, jenž je automaticky obnovitelný po pětiletém období, považovat za závazek uzavřený na neomezenou dobu.
2. Odchylně od odst. 1 písm. a) se toto omezení doby trvání na pět let nepoužije, pokud smluvní zboží nebo služby prodává kupující v prostorách nebo na pozemku, které vlastní dodavatel nebo které si dodavatel pronajal od třetích stran, jež nejsou spojeny s kupujícím, za předpokladu, že délka trvání těchto zákazů soutěžit není delší než období obsazení těchto prostor nebo pozemků kupujícím.
3. Odchylně od odst. 1 písm. b) se výjimka podle článku 2 použije na jakýkoli přímý nebo nepřímý závazek zabraňující kupujícímu po uplynutí dohody vyrábět, nakupovat, prodávat nebo dále prodávat zboží nebo služby, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
závazek se týká zboží nebo služeb, které soutěží se smluvním zbožím nebo službami;
b)
závazek je omezen na prostory a pozemky, ve kterých kupující působil během smluvního období;
c)
závazek je nezbytný k ochraně know-how předaného dodavatelem kupujícímu;
d)
trvání tohoto zákazu soutěžit je omezeno na jeden rok po vypršení dohody.
Ustanovením odst. 1 písm. b) není dotčena možnost omezit na neomezenou dobu používání a prozrazení know-how, které se nestalo veřejně známým.
Článek 6
Nepoužití tohoto nařízení
Podle článku 1a nařízení č. 19/65/EHS může Komise tam, kde paralelní sítě podobných vertikálních omezení pokrývají více než 50 % relevantního trhu, nařízením prohlásit, že se toto nařízení nevztahuje na vertikální dohody obsahující zvláštní omezení vztahující se k uvedenému trhu.
Článek 7
Použití prahové hodnoty tržního podílu
Pro uplatňování prahové hodnoty tržního podílu stanovené v článku 3 se použijí tato pravidla:
a)
tržní podíl dodavatele se vypočítá na základě údajů o hodnotě prodejů na trhu a tržní podíl kupujícího se vypočítá na základě údajů o hodnotě nákupů na trhu. Pokud údaje o hodnotě prodejů nebo nákupů na trhu nejsou k dispozici, je možné stanovit tržní podíl dotyčného podniku na základě odhadů založených na jiných důvěryhodných informacích týkajících se trhu, včetně objemu prodejů a nákupů na tomto trhu;
b)
tržní podíly se vypočítají na základě údajů týkajících se předchozího kalendářního roku;
c)
tržní podíl dodavatele zahrnuje zboží nebo služby dodané za účelem prodeje vertikálně integrovaným distributorům;
d)
pokud tržní podíl, jenž byl původně menší než 30 %, překročí uvedenou hranici, avšak nepřesáhne-li 35 %, výjimka podle článku 2 se nadále použije po dobu dvou po sobě jdoucích kalendářních let následujících po roce, ve kterém byla poprvé překročena hranice 30 %;
e)
pokud tržní podíl, jenž byl původně menší než 30 %, následně překročí hranici 35 %, výjimka podle článku 2 nadále platí po dobu jednoho kalendářního roku následujícího po roce, ve kterém byla poprvé překročena hranice 35 %;
f)
výhodu podle písmen d) a e) nelze kombinovat tak, aby bylo překročeno období dvou kalendářních let;
g)
tržní podíl podniků uvedených v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. e) se rovnoměrně rozdělí na každý podnik, který má práva nebo pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. a).
Článek 8
Použití prahové hodnoty obratu
1. Pro výpočet celkového ročního obratu podle čl. 2 odst. 2 se sečtou obraty po odečtení daní a poplatků během předchozího účetního roku příslušné strany vertikální dohody a obratu dosaženého spojenými podniky za veškeré zboží a služby. K tomuto účelu se nepřihlíží k obchodům uzavřeným mezi stranami vertikální dohody a s nimi spojenými podniky, ani k obchodům mezi těmito spojenými podniky.
2. Výjimka podle článku 2 se nadále použije, pokud během dvou po sobě jdoucích účetních let není prahová hodnota celkového ročního obratu překročena o více než 10 %.
Článek 9
Přechodné období
Zákaz stanovený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se nepoužije v období od 1. června 2010 do 31. května 2011 na dohody, jež byly dne 31. května 2010 již v platnosti a jež nesplňují podmínky pro udělení výjimky podle tohoto nařízení, avšak které dne 31. května 2010 splňovaly podmínky pro udělení výjimky podle nařízení (ES) č. 2790/1999.
Článek 10
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. června 2010.
Pozbývá platnosti dnem 31. května 2022.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. dubna 2010.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 330/2010
z 20. apríla 2010
o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady č. 19/65/EHS z 2. marca 1965 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 Zmluvy na určité kategórie dohôd a zosúladených postupov (1), a najmä jeho článok 1,
po uverejnení návrhu tohto nariadenia,
po konzultácii s Poradným výborom pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie,
keďže:
(1)
Nariadenie č. 19/65/EHS splnomocňuje Komisiu, aby prostredníctvom nariadenia uplatnila článok 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2) na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a príslušných zosúladených postupov, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.
(2)
Nariadenie Komisie (ES) č. 2790/1999 z 22. decembra 1999 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov (3) vymedzuje kategóriu vertikálnych dohôd, ktoré podľa Komisie zvyčajne spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na celkovú pozitívnu skúsenosť s uplatňovaním uvedeného nariadenia, ktoré je účinné do 31. mája 2010, ako aj pri zohľadnení ďalších skúseností získaných od jeho prijatia, je vhodné prijať nové nariadenie o skupinovej výnimke.
(3)
Do kategórie dohôd, ktoré možno považovať za dohody zvyčajne spĺňajúce podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, patria vertikálne dohody o nákupe alebo predaji tovarov alebo služieb, ak sú tieto dohody uzatvorené medzi nekonkurujúcimi podnikmi, medzi určitými konkurentmi alebo určitými združeniami maloobchodníkov s tovarom. Patria sem aj vertikálne dohody, ktoré obsahujú vedľajšie dojednania o poskytnutí alebo využívaní práv duševného vlastníctva. Pojem „vertikálne dohody“ by mal zahŕňať aj príslušné zosúladené postupy.
(4)
Na účely uplatnenia článku 101 ods. 3 zmluvy prostredníctvom nariadenia nie je potrebné vymedziť vertikálne dohody, ktoré by mohli spadať do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Pri individuálnom posudzovaní dohôd podľa článku 101 ods. 1 zmluvy sa musí zohľadniť niekoľko faktorov a najmä štruktúra trhu na strane ponuky a dopytu.
(5)
Výhoda skupinovej výnimky ustanovenej týmto nariadením by sa mala obmedziť a poskytnúť len tým vertikálnym dohodám, v prípade ktorých je možné s dostatočnou istotou predpokladať, že spĺňajú podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy.
(6)
Niektoré typy vertikálnych dohôd môžu zlepšiť hospodársku efektívnosť v rámci reťazca výroby alebo distribúcie tým, že uľahčujú lepšiu koordináciu medzi zúčastnenými podnikmi. Môžu viesť najmä k zníženiu transakčných a distribučných nákladov strán a k optimalizácii úrovní predaja a investícií.
(7)
Pravdepodobnosť, že takéto vplyvy, ktoré zvyšujú efektívnosť, prevážia akékoľvek protisúťažné vplyvy spôsobené obmedzeniami obsiahnutými vo vertikálnych dohodách, závisí od stupňa trhovej sily zmluvných strán a teda od rozsahu, v ktorom tieto podniky čelia konkurencii ostatných dodávateľov tovarov alebo služieb, ktoré ich zákazníci považujú z dôvodu vlastností produktov, ich cien a zamýšľaného použitia za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné.
(8)
Je možné predpokladať, že ak podiel žiadneho z podnikov, ktoré sú účastníkmi zmluvy, na relevantnom trhu nepresiahne 30 %, tak vertikálne dohody, ktoré neobsahujú určité typy závažných obmedzení hospodárskej súťaže, vo všeobecnosti vedú k zlepšeniu vo výrobe alebo distribúcii a umožňujú spotrebiteľom primeraný podiel na výhodách z toho vyplývajúcich.
(9)
Ak trhový podiel presahuje hranicu 30 %, nie je možné predpokladať, že vertikálne dohody, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy zvyčajne prinesú objektívne výhody takého charakteru a veľkosti, aby kompenzovali nevýhody, ktoré spôsobujú pre hospodársku súťaž. Zároveň nie je možné predpokladať, že tieto vertikálne dohody patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy alebo že nespĺňajú podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy.
(10)
Toto nariadenie by nemalo vyňať vertikálne dohody obsahujúce obmedzenia, ktoré pravdepodobne obmedzia hospodársku súťaž a poškodia spotrebiteľov alebo ktoré nie sú nevyhnutné na dosiahnutie zlepšenia hospodárskej efektívnosti. Najmä vertikálne dohody obsahujúce určité typy závažných obmedzení hospodárskej súťaže ako sú minimálne a fixné ceny ďalšieho predaja, ako aj určité typy teritoriálnej ochrany, by mali byť vyňaté z výhody skupinovej výnimky zavedenej týmto nariadením, a to bez ohľadu na trhový podiel dotknutých podnikov.
(11)
Aby bol zabezpečený vstup na relevantný trh alebo bolo zabránené kolúzii na ňom, je potrebné so skupinovou výnimkou spojiť určité podmienky. Na tento účel by sa mala výnimka pre záväzky nekonkurovania obmedziť a poskytnúť len záväzkom, ktoré nepresahujú vymedzený čas. Z rovnakých dôvodov by akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok spôsobujúci, že členovia selektívneho distribučného systému nemôžu predávať značky určitých konkurenčných dodávateľov, mal byť z výhody poskytovanej týmto nariadením vyňatý.
(12)
Obmedzenie podielu na trhu, nevyňatie určitých vertikálnych dohôd a podmienky stanovené týmto nariadením zvyčajne zabezpečujú, že dohody, na ktoré sa vzťahuje skupinová výnimka, neumožňujú zúčastneným podnikom vylúčiť hospodársku súťaž vo vzťahu k podstatnej časti predmetných produktov.
(13)
Komisia môže odňať výhody vyplývajúce z tohto nariadenia na základe článku 29 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (4), ak v konkrétnom prípade zistí, že dohoda, na ktorú sa vzťahuje výnimka podľa tohto nariadenia, má účinky, ktoré nie sú zlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy.
(14)
Orgán členského štátu na ochranu hospodárskej súťaže môže podľa článku 29 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 odobrať výhodu vyplývajúcu z tohto nariadenia na území tohto členského štátu alebo na jeho časti, ak v konkrétnom prípade dohoda, na ktorú sa vzťahuje výnimka podľa článku 2, má na území tohto členského štátu alebo na jeho časti účinky, ktoré nie sú zlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy a toto územie má všetky charakteristiky osobitného geografického trhu.
(15)
Pri rozhodnutí o odobratí výhody vyplývajúcej z tohto nariadenia podľa článku 29 nariadenia (ES) č. 1/2003 sú osobitne dôležité protisúťažné vplyvy existencie paralelných sietí vertikálnych dohôd majúce podobné účinky, ktoré významne obmedzujú prístup na relevantný trh alebo hospodársku súťaž na tomto trhu. Takéto kumulatívne účinky môžu napríklad nastať v prípade selektívnej distribúcie alebo záväzkov nekonkurovania.
(16)
Na posilnenie dohľadu nad paralelnými sieťami vertikálnych dohôd, ktoré majú podobné protisúťažné účinky a ktoré pokrývajú viac ako 50 % daného trhu, môže Komisia prostredníctvom nariadenia vyhlásiť, že toto nariadenie sa nevzťahuje na vertikálne dohody obsahujúce špecifické obmedzenia vzťahujúce sa na predmetný trh, a tým obnoviť plnú uplatniteľnosť článku 101 zmluvy na takéto dohody,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„vertikálne dohody“ sú dohody alebo zosúladené postupy dvoch alebo viacerých podnikov, z ktorých každý na účely tejto dohody alebo zosúladeného postupu pôsobí na inej úrovni výrobného alebo distribučného reťazca, a ktoré sa týkajú podmienok, za ktorých strany môžu kupovať, predávať alebo ďalej predávať určité tovary alebo služby;
b)
„vertikálne obmedzenia“ sú obmedzenia hospodárskej súťaže vo vertikálnej dohode, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy;
c)
„konkurujúce podniky“ sú skutoční alebo potenciálni konkurenti; „skutočný konkurent“ je podnik, ktorý pôsobí na tom istom relevantnom trhu; „potenciálny konkurent“ je podnik, ktorý by sa, uvažujúc na realistickom základe a nie iba ako o čisto teoretickej možnosti, pri neexistencii vertikálnej dohody v prípade malého, ale trvalého zvýšenia relatívnych cien pravdepodobne v krátkom čase podujal vynaložiť potrebné dodatočné investície alebo iné nevyhnutné náklady súvisiace so zmenou, aby vstúpil na relevantný trh;
d)
„záväzok nekonkurovania“ je akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok, ktorý spôsobuje, že kupujúci nemôže vyrábať, kupovať, predávať alebo ďalej predávať tovary alebo služby konkurujúce zmluvným tovarom alebo službám, alebo akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok kupujúceho kupovať od dodávateľa alebo iného podniku určeného dodávateľom viac ako 80 % svojho celkového nákupu zmluvných tovarov alebo služieb a ich náhrad na relevantnom trhu; základom tohto výpočtu je hodnota nákupov uskutočnených v predchádzajúcom kalendárnom roku, alebo, ak je to v danom odvetví bežné, objem takýchto nákupov;
e)
„selektívny distribučný systém“ je distribučný systém, v ktorom sa dodávateľ zaväzuje predať zmluvné tovary alebo služby, či už priamo alebo nepriamo, iba distribútorom vybraným na základe určených kritérií a v ktorom sa títo distribútori zaväzujú nepredávať tieto tovary alebo služby neautorizovaným distribútorom na území, ktoré dodávateľ vyhradil na prevádzku tohto systému;
f)
„práva duševného vlastníctva“ zahŕňajú práva priemyselného vlastníctva, know-how, autorské práva a práva súvisiace s autorským právom;
g)
„know-how“ je súbor patentovo nechránených praktických informácií, ktoré dodávateľ nadobudol na základe skúsenosti a skúšania a ktoré sú tajné, významné a identifikované; v tomto kontexte pojem „tajný“ znamená, že know-how nie je všeobecne známe alebo ľahko prístupné; „významný“ znamená, že know-how je dôležité a užitočné pre kupujúceho z hľadiska používania, predaja alebo ďalšieho predaja zmluvných tovarov alebo služieb; „identifikovaný“ znamená, že know-how je popísané dostatočne zrozumiteľným spôsobom tak, aby bolo možné overiť, či spĺňa kritériá utajenia a významnosti;
h)
„kupujúci“ zahŕňa podnik, ktorý podľa dohody spadajúcej do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy predáva tovary alebo služby v mene iného podniku;
i)
„zákazník kupujúceho“ je podnik, ktorý nie je stranou dohody a ktorý kupuje zmluvný tovar alebo služby od kupujúceho, ktorý je stranou dohody.
2. Na účely tohto nariadenia, pojmy „podnik“, „dodávateľ“, a „kupujúci“ zahŕňajú aj s nimi spojené podniky.
„Spojené podniky“ sú:
a)
podniky, v ktorých strana dohody, či už priamo alebo nepriamo:
i)
má právomoc vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv, alebo
ii)
má právomoc vymenovať viac ako polovicu členov dozornej rady, správnej rady alebo orgánov právne zastupujúcich daný podnik, alebo
iii)
má právo riadiť záležitosti podniku;
b)
podniky, ktoré majú priamo alebo nepriamo voči strane dohody práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
c)
podniky, v ktorých má podnik uvedený v písmene b) priamo alebo nepriamo, práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
d)
podniky, v ktorých strana dohody spolu s jedným alebo viacerými podnikmi uvedenými v písmenách a), b) alebo c) alebo v ktorých dva alebo viacero z posledne uvedených podnikov, majú spoločne práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
e)
podniky, v ktorých majú práva alebo právomoci uvedené v písmene a) spoločne:
i)
strany dohody alebo s nimi spojené podniky uvedené v písmenách a) až d), alebo
ii)
jedna alebo viacero strán dohody alebo jeden alebo viacero s nimi spojených podnikov uvedených v písmene a) až d) a jedna alebo viacero tretích strán.
Článok 2
Výnimka
1. Podľa článku 101 ods. 3 zmluvy a s výhradou ustanovení tohto nariadenia sa týmto vyhlasuje, že článok 101 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na vertikálne dohody.
Táto výnimka platí v rozsahu, v akom takéto dohody obsahujú vertikálne obmedzenia.
2. Výnimka podľa odseku 1 sa vzťahuje na vertikálne dohody medzi združením podnikov a jeho členmi alebo medzi takýmto združením a jeho dodávateľmi, iba ak sú všetci členovia združenia maloobchodníkmi s tovarom a ak celkový ročný obrat žiadneho jednotlivého člena združenia spolu s podnikmi s ním spojenými nepresahuje 50 miliónov EUR. Toto nariadenie sa na vertikálne dohody medzi takýmito združeniami vzťahuje bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 101 zmluvy na horizontálne dohody uzavreté medzi členmi združenia alebo na rozhodnutia prijaté združením.
3. Výnimka podľa odseku 1 sa vzťahuje na vertikálne dohody obsahujúce ustanovenia, ktoré sa týkajú poskytnutia práv duševného vlastníctva kupujúcemu alebo ich využitia kupujúcim, pod podmienkou, že tieto ustanovenia nepredstavujú hlavný cieľ takýchto dohôd a že priamo súvisia s použitím, predajom alebo ďalším predajom tovarov alebo služieb kupujúcim alebo jeho zákazníkmi. Výnimka platí pod podmienkou, že tieto ustanovenia neobsahujú v súvislosti so zmluvným tovarom alebo službami také obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré majú rovnaký cieľ ako vertikálne obmedzenia, ktoré týmto nariadením nie sú vyňaté.
4. Výnimka podľa odseku 1 sa nevzťahuje na vertikálne dohody uzavreté medzi konkurujúcimi podnikmi. Uplatňuje sa však, ak konkurujúce podniky uzavrú nerecipročnú vertikálnu dohodu a:
a)
dodávateľ je výrobcom a distribútorom tovarov, zatiaľ čo kupujúci je distribútorom a nie je konkurujúcim podnikom na úrovni výroby; alebo
b)
dodávateľ je poskytovateľom služieb na viacerých úrovniach obchodu, zatiaľ čo kupujúci poskytuje svoj tovar a služby na úrovni maloobchodu a nie je konkurujúcim podnikom na úrovni obchodu, na ktorej zmluvné služby kupuje.
5. Toto nariadenie sa nevzťahuje na vertikálne dohody, ktorých predmet spadá do rozsahu pôsobnosti akéhokoľvek iného nariadenia o skupinovej výnimke, ak sa v takomto nariadení nestanovuje inak.
Článok 3
Hraničný trhový podiel
1. Výnimka podľa článku 2 platí pod podmienkou, že trhový podiel dodávateľa nepresahuje 30 % relevantného trhu, na ktorom predáva zmluvné tovary alebo služby, a trhový podiel kupujúceho nepresahuje 30 % relevantného trhu, na ktorom kupuje zmluvné tovary alebo služby.
2. Na účely odseku 1, keď za podmienok stanovených v dohode, na ktorej sa zúčastňuje viacero strán, podnik kupuje zmluvné tovary alebo služby od iného podniku, ktorý je účastníkom tejto dohody, a predáva zmluvné tovary alebo služby ďalšiemu podniku zúčastnenému na tejto dohode, trhový podiel prvého podniku musí rešpektovať hraničný trhový podiel uvedený v uvedenom odseku, ktorý má ako kupujúci a zároveň ako dodávateľ, aby sa uplatnila výnimka ustanovená v článku 2.
Článok 4
Obmedzenia, ktoré vedú k odňatiu výhody skupinovej výnimky (závažné obmedzenia)
Výnimka podľa článku 2 sa nevzťahuje na vertikálne dohody, ktoré priamo alebo nepriamo, samostatne alebo v kombinácii s inými faktormi pod kontrolou strán, majú za cieľ:
a)
obmedzenie možnosti kupujúceho stanoviť svoju predajnú cenu, bez toho, aby bola dotknutá možnosť dodávateľa uložiť maximálnu predajnú cenu alebo odporúčať predajnú cenu pod podmienkou, že nepredstavujú pevne stanovenú alebo minimálnu predajnú cenu v dôsledku tlaku ktorejkoľvek zo strán alebo v dôsledku nimi poskytnutých stimulov;
b)
obmedzenie územia alebo okruhu zákazníkov, na ktorom alebo ktorým môže kupujúci, ktorý je stranou dohody, predávať zmluvné tovary alebo služby, pričom týmto nie je dotknuté obmedzenie kupujúceho na miesto usadenia, a s výnimkou:
i)
obmedzenia aktívnych predajov na výhradnom území alebo výhradnej skupine zákazníkov, ktoré sú vyhradené pre dodávateľa alebo určené dodávateľom pre iného kupujúceho, ak takéto obmedzenie neohraničuje predaje zákazníkov kupujúceho,
ii)
obmedzenie predajov konečným užívateľom kupujúcim pôsobiacim na veľkoobchodnej úrovni obchodu,
iii)
obmedzenie predajov neautorizovaným distribútorom členmi selektívneho distribučného systému na území, ktoré dodávateľ vyhradil na prevádzku tohto systému, a
iv)
obmedzenie možnosti kupujúceho predávať komponenty dodávané na účely zabudovania zákazníkom, ktorí by ich použili na výrobu toho istého druhu tovaru ako vyrába dodávateľ;
c)
obmedzenie aktívnych alebo pasívnych predajov konečným užívateľom členmi selektívneho distribučného systému uplatňovaného na maloobchodnej úrovni obchodu bez toho, aby bola dotknutá možnosť zakázať členovi systému pôsobiť z miesta usadenia, ktoré nebolo povolené;
d)
obmedzenie krížových dodávok medzi distribútormi v rámci selektívneho distribučného systému, a to aj v prípade distribútorov pôsobiacich na rôznych úrovniach obchodu;
e)
obmedzenie dohodnuté medzi dodávateľom komponentov a kupujúcim, ktorý zabudováva tieto komponenty, ak ide o obmedzenie možnosti dodávateľa predávať komponenty ako náhradné diely konečným užívateľom alebo opravovniam alebo iným poskytovateľom služieb, ktorí nie sú poverení kupujúcim opravou alebo servisnými službami pre jeho tovar.
Článok 5
Obmedzenia, na ktoré sa nevzťahuje výnimka
1. Výnimka podľa článku 2 sa nevzťahuje na tieto záväzky obsiahnuté vo vertikálnych dohodách:
a)
akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok nekonkurovania, ktorého doba trvania je neurčitá alebo presahuje päť rokov;
b)
akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok, ktorý spôsobuje, že kupujúci po skončení platnosti dohody nemôže vyrábať, kupovať, predávať alebo ďalej predávať tovary alebo služby;
c)
akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok, ktorý spôsobuje, že členovia selektívneho distribučného systému nemôžu predávať značky určitých konkurujúcich dodávateľov.
Pre účely prvého pododseku písmena a), záväzok nekonkurovania, ktorý je konkludentne obnoviteľný po období piatich rokov, sa považuje za uzavretý na dobu neurčitú.
2. Odchylne od odseku 1 písmena a), časové obmedzenie piatich rokov sa neuplatňuje, ak sú zmluvné tovary alebo služby predávané kupujúcim z priestorov a pozemkov vlastnených dodávateľom alebo ním prenajatých od tretích osôb neprepojených s kupujúcim, a to pod podmienkou, že doba trvania záväzku nekonkurovania nepresiahne obdobie využívania týchto priestorov a pozemkov kupujúcim.
3. Odchylne od odseku 1 písm. b), výnimka ustanovená v článku 2 sa uplatní na akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok, ktorý spôsobuje, že kupujúci po skončení platnosti dohody nemôže vyrábať, kupovať, predávať alebo ďalej predávať tovary alebo služby, ak sú splnené nasledujúce podmienky:
a)
záväzok sa vzťahuje na tovary alebo služby, ktoré konkurujú zmluvným tovarom alebo službám;
b)
záväzok je obmedzený len na priestory a pozemky, z ktorých kupujúci prevádzkoval činnosť počas zmluvného obdobia;
c)
záväzok je nevyhnutný na ochranu know-how postúpeného kupujúcemu od dodávateľa;
d)
doba trvania záväzku nekonkurovania je obmedzená na obdobie jedného roka po skončení platnosti dohody.
Ustanovením odseku 1 písmena b) nie je dotknutá možnosť uloženia časovo neohraničeného obmedzenia o použití a sprístupnení know-how, ktoré sa nestalo voľným.
Článok 6
Neuplatňovanie tohto nariadenia
Podľa článku 1a nariadenia č. 19/65/EHS môže Komisia v prípade, že paralelné siete podobných vertikálnych obmedzení pokrývajú viac ako 50 % relevantného trhu, nariadením vyhlásiť, že toto nariadenie sa nevzťahuje na vertikálne dohody, ktoré obsahujú osobitné obmedzenia vzťahujúce sa na uvedený trh.
Článok 7
Uplatňovanie hraničného trhového podielu
Na účely uplatňovania hraničných trhových podielov stanovených v článku 3 platia tieto pravidlá:
a)
trhový podiel dodávateľa sa vypočítava na základe údajov týkajúcich sa hodnoty predajov na trhu a trhový podiel kupujúceho sa vypočítava na základe údajov týkajúcich sa hodnoty nákupov na trhu. Ak nie sú údaje týkajúce sa hodnoty predajov na trhu alebo hodnoty nákupov na trhu k dispozícii, môžu sa na stanovenie trhového podielu dotknutého podniku využiť odhady založené na iných spoľahlivých informáciách o trhu vrátane údajov o objeme predajov a nákupov na trhu;
b)
trhové podiely sa vypočítavajú na základe údajov týkajúcich sa predchádzajúceho kalendárneho roka;
c)
trhový podiel dodávateľa zahŕňa všetky tovary alebo služby dodané vertikálne integrovaným distribútorom na účely predaja;
d)
ak trhový podiel najprv nebol väčší ako 30 %, ale následne stúpol nad túto hranicu, pričom nepresiahol 35 %, výnimka podľa článku 2 platí naďalej aj počas obdobia dvoch po sebe idúcich kalendárnych rokov nasledujúcich po roku, v ktorom bola po prvýkrát prekročená hranica 30 %;
e)
ak trhový podiel najprv nebol väčší ako 30 %, ale následne presiahol 35 %, výnimka podľa článku 2 platí naďalej aj počas obdobia jedného kalendárneho roka nasledujúceho po roku, v ktorom bola po prvýkrát prekročená hranica 35 %;
f)
výhody vyplývajúce z písmena d) a písmena e) sa nesmú kombinovať tak, že sa presiahne obdobie dvoch kalendárnych rokov;
g)
trhový podiel podnikov uvedených v článku 1 ods. 2 druhom pododseku písm. e) sa rovnomerne rozdelí na každý podnik, ktorý má práva alebo právomoci uvedené v článku 1 ods. 2 druhom pododseku písm. a).
Článok 8
Uplatňovanie hraničného obratu
1. Na účely výpočtu celkového ročného obratu v zmysle článku 2 ods. 2 sa spočítajú spolu obrat dosiahnutý príslušnou stranou vertikálnej dohody počas predchádzajúceho finančného roka a obrat dosiahnutý s ňou spojenými podnikmi v súvislosti so všetkým tovarom a službami, a s odrátaním daní a ostatných finančných povinností. Na tento účel sa neprihliada na obchody medzi stranou vertikálnej dohody a s ňou spojenými podnikmi ani na obchody medzi s ňou spojenými podnikmi navzájom.
2. Výnimka podľa článku 2 zostane platná, ak počas ktoréhokoľvek obdobia dvoch po sebe idúcich finančných rokov nie je hraničný celkový ročný obrat prekročený o viac ako 10 %.
Článok 9
Prechodné obdobie
Zákaz stanovený v článku 101 ods. 1 zmluvy sa počas obdobia od 1. júna 2010 do 31. mája 2011 nebude uplatňovať na dohody platné 31. mája 2010 a nespĺňajúce podmienky na výnimku podľa tohto nariadenia, ak 31. mája 2010 spĺňali podmienky na výnimku podľa nariadenia (ES) č. 2790/1999.
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti a uplatniteľnosť
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júna 2010.
Jeho platnosť sa skončí 31. mája 2022.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 20. apríla 2010