NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 918/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání, pokud jde o definice, výpočet čistých krátkých pozic, kryté swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, prahové hodnoty pro oznamovací povinnost, prahové hodnoty likvidity pro pozastavení omezení, významný pokles hodnoty finančních nástrojů a nepříznivé události
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 3, čl. 13 odst. 4, čl. 23 odst. 7 a článek 30 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá určitá opatření, pokud jde o prodej na krátko a swapy úvěrového selhání. Ustanovení článku 42 nařízení (EU) č. 236/2012 zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, aby podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie doplnila ustanovení uvedeného nařízení. Tento akt v přenesené pravomoci doplňuje a mění některé nepodstatné prvky.
(2)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisí, protože prahové hodnoty pro oznamování a zveřejňování a určení nekrytých swapů úvěrového selhání závisí na definicích a způsobech výpočtu krátkých pozic, zatímco ustanovení o významném poklesu hodnoty finančních nástrojů a poklesu likvidity na trzích státních dluhopisů a určení nepříznivých událostí jsou propojeny neoddělitelně. S cílem zajistit soudržnost mezi uvedenými předpisy o prodeji na krátko, které by měly vstoupit v platnost současně, je vhodné zahrnout všechna ustanovení požadovaná nařízením (EU) č. 236/2012 do jediného nařízení.
(3)
Nařízení (EU) č. 236/2012 obsahuje některé definice. Z důvodu lepší srozumitelnosti a právní jistoty je vhodné, aby byla stanovena doplňující ustanovení, pokud jde o definice v čl. 2 odst. 1, zejména kdy se fyzická nebo právnická osoba považuje za vlastníka finančního nástroje pro účely definice prodeje na krátko, a další upřesnění, kdy je fyzická nebo právnická osoba „držitelem“ akcie nebo dluhového nástroje pro účely nařízení (EU) č. 236/2012. Upřesnění jsou zvolená tak, aby bylo zajištěno, že nařízení (EU) č. 236/2012 důsledně působí se zamýšleným účinkem navzdory rozdílnému přístupu právních předpisů členských států. Pojetí vlastnictví a držení cenných papírů v členských státech nejsou v současnosti harmonizována, ale záměrem ustanovení nařízení (EU) č. 236/2012 je, aby byly použity pouze na prodej na krátko, aniž by byl dotčen jakýkoli budoucí vývoj v oblasti právních předpisů, jako je harmonizace právních předpisů.
(4)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá omezení a povinnosti, např. požadavky na oznamování a zveřejňování fyzickým nebo právnickým osobám, které drží nebo sjednávají čisté krátké pozice v akciích a ve státních dluhopisech. Dlouhé a krátké pozice v akciích a státních dluhopisech mohou být drženy a oceňovány různými způsoby. S cílem zajistit soudržnost a uvést v účinnost záměr opatření, pokud jde o krátké pozice v akciích a ve státních dluhopisech, je proto nutné dále upřesnit, jak by se měly čisté krátké pozice vypočítat. Prodej na krátko se může uskutečnit prostřednictvím jediného nástroje nebo koše státních dluhopisů, a tak je nezbytné upřesnit, jak zahrnout prodej na krátko pomocí koše do těchto výpočtů. S cílem zajistit spolehlivý přístup, pokud jde o výpočet čistých krátkých pozic, je ke specifikaci dlouhých pozic v akciích nezbytné použít restriktivnější přístup než pro krátké pozice v akciích. Protože hodnota některých finančních nástrojů závisí na změnách ceny podkladových nástrojů, je nezbytné stanovit, jak toto zohlednit. Je stanovena metodika úpravy podle hodnoty delta, protože je to všeobecně přijímaná praxe.
(5)
Čisté krátké pozice se vypočítají na základě dlouhých a krátkých pozic držených fyzickou nebo právnickou osobou. Avšak dlouhé a krátké pozice mohou držet různé subjekty ve skupině nebo různé fondy spravované správcem fondu. Velké čisté krátké pozice lze zatajit jejich rozdělením mezi subjekty v rámci skupiny nebo mezi různé fondy. Aby se snížilo vyhýbání se daňovým povinnostem a bylo zajištěno, že oznamování a zveřejňování krátkých pozic poskytuje přesný a reprezentativní obraz, jsou zapotřebí podrobnější ustanovení, která by upřesnila, jak by měl být výpočet čistých krátkých pozic proveden pro subjekty v rámci skupiny a v případě správců fondů. Aby tato ustanovení byla uvedena v účinnost, je nezbytné definovat význam investiční strategie za účelem objasnění, které krátké pozice subjektů ve skupině a které krátké pozice fondů by měly být agregovány. Rovněž je nezbytné definovat činnosti v rámci správy fondů s cílem objasnit, které krátké pozice fondů by měly být agregovány. Aby bylo zajištěno, že k oznamování dochází, je nezbytné stanovit, které subjekty ve skupině nebo různých fondech jsou povinny provádět výpočty a mají oznamovací povinnost.
(6)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá omezení uzavírat transakce v oblasti nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, ale povoluje uzavírat kryté swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy pro účely legitimního zajištění. Použitím swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy může být zajištěna široká škála aktiv a závazků, ale rozlišit mezi legitimním zajištěním a spekulací může být v mnoha případech obtížné. Proto je třeba podrobného a dodatečného upřesnění, v jakých případech lze swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy považovat za kryté. Pokud je třeba jednotně stanovit kvantitativní míru korelace, měl by se použít jednoduchý, široce přijímaný a srozumitelný parametr, jako je Pearsonův korelační koeficient, který se vypočítá jako kovariance dvou proměnných vydělená součinem jejich směrodatných odchylek. Propojit aktiva se závazky, aby tvořily ideální zajištění, je v praxi obtížné vzhledem k rozdílným charakteristikám různých aktiv a závazků, jakož i volatilitě jejich hodnot. Nařízení (EU) č. 236/2012 vyžaduje přiměřený přístup k opatřením, a proto je při definování nekrytého swapu úvěrového selhání nutné stanovit, jak by měl být přiměřený přístup použit na aktiva a závazky zajištěné krytým swapem úvěrového selhání. Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 236/2012 nepředepisuje konkrétní stupeň korelace nezbytné pro krytou pozici swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy, je třeba stanovit, že by se mělo jednat o korelaci významnou.
(7)
Nařízení (EU) č. 236/2012 požaduje, aby fyzická nebo právnická osoba, která drží čistou krátkou pozici ve státních dluhopisech, která je vyšší než prahová hodnota, tyto pozice oznámila relevantnímu příslušnému orgánu. Odpovídající upřesnění této prahové hodnoty je tudíž nezbytné. Oznamování minimálních hodnot, které by neměly mít žádný významný dopad na relevantní trh se státními dluhopisy, by se nemělo vyžadovat a prahová hodnota by měla vzít v úvahu, mimo jiné, likviditu každého jednotlivého trhu s dluhopisy a výši nesplacených státních dluhopisů, jakož i cíle tohoto opatření.
(8)
Údaje požadované pro výpočet prahových hodnot pro oznamovací povinnost týkající se čistých krátkých pozic, pokud jde o vydané státní dluhopisy, nebudou k dispozici k datu vstupu tohoto nařízení v platnost. Proto dvěma používanými kritérii ke stanovení výchozích prahových hodnot pro oznamovací povinnost v den vyhlášení by za prvé měl být celkový objem nesplacených vydaných státních dluhopisů státního emitenta a za druhé existence likvidního trhu s futures pro uvedené státní dluhopisy. Revidované prahové hodnoty by měly být schváleny, jakmile budou k dispozici relevantní údaje o všech kritériích.
(9)
Pokud likvidita na trhu se státními dluhopisy klesne pod určitou prahovou hodnotu, omezení pro investory uzavírat nekryté prodeje státních dluhopisů na krátko mohou být dočasně pozastavena za účelem stimulace likvidity na uvedeném trhu. Pokud v obchodním systému dojde k významnému poklesu hodnoty finančního nástroje, příslušné orgány mohou prodej na krátko zakázat, omezit nebo jinak omezit transakce s uvedeným nástrojem. Objevuje se široká škála nástrojů a je nutné stanovit prahovou hodnotu pro každou z různých kategorií finančních nástrojů s přihlédnutím k rozdílům, jako jsou rozdíly mezi nástroji a různými volatilitami na jejich příslušných trzích.
(10)
V tomto nařízení není stanovena prahová hodnota pro významný pokles hodnoty ceny podílové jednotky kotovaných SKIPCP, s výjimkou fondů obchodovaných na burze, které jsou SKIPCP, protože i když se v obchodním systému může cena volně lišit, vztahuje se na ni pravidlo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2), které udržuje ceny v blízkosti čisté hodnoty aktiv SKIPCP. Není stanovena žádná prahová hodnota pro významný pokles hodnoty derivátů jiných než těch, jež jsou uvedeny v tomto nařízení.
(11)
Toto nařízení vyjasňuje intervenční pravomoci jak relevantních příslušných orgánů, tak Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (orgánu ESMA), který byl zřízen a vykonává své pravomoci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (3), pokud jde o nepříznivé události nebo vývoj. Je potřebný seznam těchto událostí, aby byl zajištěn soudržný přístup a zároveň bylo povoleno přijetí vhodných opatření, pokud dojde k nepředvídaným nepříznivým událostem nebo nepříznivému vývoji.
(12)
Z důvodů právní jistoty je nezbytné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost ve stejný den jako nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 919/2012 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNĚ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla doplňující tyto články nařízení (EU) č. 236/2012:
-
čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují definice vlastnictví a prodeje na krátko,
-
čl. 3 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují případy a způsob výpočtu čistých krátkých pozic a definice držení,
-
čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy a způsoby výpočtu pro skupiny a činnosti v rámci správy fondů,
-
čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje prahová hodnota pro oznamovací povinnost týkající se významných krátkých pozic ve státních dluhopisech,
-
čl. 13 odst. 4 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje prahová hodnota likvidity pro pozastavení omezení prodeje státních dluhopisů na krátko,
-
čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje, co se rozumí významným poklesem hodnoty finančních nástrojů jiných než likvidní akcie,
-
článek 30 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují kritéria a faktory, které se zohlední při určování, zda nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj uvedené v článcích 18 až 21 a v článku 27 a objevily se hrozby uvedené v čl. 28 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 236/2012.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„skupinou“ se rozumí ty právní subjekty, které jsou ovládanými podniky ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. f) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (5), a fyzická nebo právnická osoba, která takový podnik ovládá;
b)
„nadnárodním emitentem“ se rozumí emitent ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. d) bodů i), iv), v) a vi) nařízení (EU) č. 236/2012.
KAPITOLA II
DOPLŇUJÍCÍ UPŘESNĚNÍ DEFINIC PODLE ČL. 2 ODST. 2 A ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. A)
Článek 3
Upřesnění pojmu „vlastnictví“ a definování prodeje na krátko
1. Pro účely definování prodeje na krátko se v příslušných případech stanoví, zda se fyzická nebo právnická osoba považuje za vlastníka finančního nástroje, pokud k němu vzniklo právní nebo skutečné vlastnictví v souladu s právními předpisy, jež se vztahují na relevantní prodej uvedené akcie nebo dluhového nástroje na krátko. V případě, že jsou fyzické nebo právnické osoby skutečnými vlastníky akcie nebo dluhového nástroje, se za vlastníka uvedené akcie nebo dluhového nástroje považuje skutečný konečný vlastník, včetně situace, kdy akcii nebo dluhový nástroj drží pověřená osoba. Pro účely tohoto článku je skutečným vlastníkem investor, který nese ekonomické riziko spojené s pořízením finančního nástroje.
2. Pro účely čl. 2 odst. 1 písm. b) bodů i), ii) a iii) nařízení (EU) č. 236/2012 „prodej na krátko“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 nezahrnuje:
a)
prodej finančních nástrojů, které byly převedeny v rámci smlouvy o půjčce cenných papírů nebo repo dohody, za předpokladu, že tyto cenné papíry budou buď vráceny, nebo převodce cenné papíry stáhne, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání;
b)
prodej finančního nástroje fyzickou nebo právnickou osobou, která finanční nástroj koupila před vlastním prodejem, ale uvedený finanční nástroj v době prodeje nepřevzala, za předpokladu, že tento finanční nástroj bude dodán v takový okamžik, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání;
c)
prodej finančního nástroje fyzickou nebo právnickou osobou, která uplatňuje opci nebo podobný nárok spojený s uvedeným finančním nástrojem, za předpokladu, že tento finanční nástroj bude dodán v takový okamžik, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání.
Článek 4
Držení
Fyzická nebo právnická osoba se považuje za držitele akcie nebo dluhového nástroje pro účely čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 236/2012 za těchto okolností:
a)
fyzická nebo právnická osoba vlastní akcii nebo dluhový nástroj v souladu s čl. 3 odst. 1;
b)
fyzická nebo právnická osoba má vymahatelný nárok na převod vlastnictví akcie nebo dluhového nástroje na svou osobu v souladu s právními předpisy, které se vztahují na relevantní prodej.
KAPITOLA III
ČISTÉ KRÁTKÉ POZICE PODLE ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. B)
Článek 5
Čisté krátké pozice v akciích - dlouhé pozice
1. Držení akcií prostřednictvím dlouhé pozice v koši akcií se v souvislosti s uvedenými akciemi rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou zastoupeny v uvedeném koši.
2. Jakoukoli expozicí prostřednictvím finančního nástroje jiného než akcie, který zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny akcií, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012, se rozumí jakákoli expozice vůči akciovému kapitálu prostřednictvím jakéhokoli jednoho nebo vícero nástrojů vyjmenovaných v příloze I části 1.
Expozice uvedená v prvním pododstavci závisí na hodnotě akcií, pro něž se čistá krátká pozice musí vypočítat, a zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny nebo hodnoty akcií.
Článek 6
Čisté krátké pozice v akciích - krátké pozice
1. Prodej akcií na krátko prostřednictvím prodeje koše akcií na krátko se v souvislosti s uvedenými akciemi rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou akcie zastoupeny v koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy pozice ve finančních nástrojích, včetně těch, které jsou uvedeny v příloze I části 1, zakládá finanční výhodu v případě snížení ceny nebo hodnoty akcií, se tato pozice zohlední při výpočtu krátké pozice.
Článek 7
Čisté krátké pozice v akciích - všeobecně
Následující kritéria se zohlední pro účely čistých krátkých pozic podle článků 5 a 6:
a)
není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv;
b)
krátké pozice ve finančních nástrojích, které dávají vzniknout nároku na nevydané akcie, upisovací práva, konvertibilní dluhopisy a jiné obdobné nástroje, se při výpočtu čisté krátké pozice nepovažují za krátké pozice.
Článek 8
Čisté krátké pozice ve státních dluhopisech - dlouhé pozice
1. Pro účely tohoto článku a přílohy II se cenou rozumí výnos, nebo pokud neexistuje žádný výnos pro jedny z příslušných aktiv nebo závazků nebo výnos je nevhodným komparátorem mezi příslušnými aktivy nebo závazky, výnosem se rozumí cena. Držení nástrojů financování státního dluhu prostřednictvím dlouhé pozice v koši nástrojů financování státního dluhu různých státních emitentů se ve vztahu k uvedeným státním dluhopisům rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou státní dluhopisy zastoupeny v uvedeném koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 se jakoukoli expozicí prostřednictvím nástroje jiného, než jsou státní dluhopisy, který zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny státních dluhopisů, rozumí jakákoli expozice prostřednictvím jednoho nebo vícero nástrojů vyjmenovaných v příloze I části 2, za předpokladu, že jejich hodnota vždy závisí na hodnotě státních dluhopisů, pro něž se musí vypočítat čisté krátké pozice, a zakládají finanční výhodu v případě zvýšení ceny nebo hodnoty státních dluhopisů.
3. Za předpokladu vysoké korelace v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 a s odstavci 4 a 5 veškerá čistá držení státních dluhopisů státního emitenta, která jsou vysoce korelována s cenami státních dluhopisů v jakékoli krátké pozici, se zahrnou do výpočtu dlouhé pozice. Nástroje financování státního dluhu emitentů se sídlem mimo Unii se nezahrnují.
4. U aktiv s likvidní tržní cenou se vysoká korelace mezi cenou dluhového nástroje jiného státního emitenta a cenou dluhopisu daného státního emitenta měří na historickém základě za použití denních souhrnných vážených údajů za období 12 měsíců předcházejících pozici ve státních dluhopisech. U aktiv, pro která neexistuje likvidní trh nebo je historie ceny kratší než 12 měsíců, se použije vhodná náhradní doba podobné délky.
5. Pro účely čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 se dluhové nástroje a vydané státní dluhopisy považují za vysoce korelované, pokud Pearsonův korelační koeficient dosahuje za příslušné období alespoň 80 % mezi cenou dluhových nástrojů jiného státního emitenta a cenou daných státních dluhopisů.
6. Jestliže pozice přestane být následně v průběžném časovém rámci 12 měsíců vysoce korelovaná, pak se státní dluhopisy bývalého vysoce korelovaného státního emitenta při výpočtu dlouhé pozice již nezohlední. Pozice však nepřestávají být vysoce korelované, pokud dojde k dočasnému snížení úrovně korelace státních dluhopisů pod úroveň uvedenou v odstavci 4 v období kratším než 3 měsíce, za předpokladu, že korelační koeficient je v průběhu této tříměsíční lhůty alespoň 60 %.
7. Při výpočtu čistých krátkých pozic není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv.
Článek 9
Čisté krátké pozice ve státních dluhopisech - krátké pozice
1. Prodej státních dluhopisů na krátko prostřednictvím prodeje koše státních dluhopisů se rovněž, pokud jde o uvedené dluhopisy, zohlední v rozsahu, v jakém jsou zastoupeny v koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, pokud pozice v nástrojích, včetně těch, které jsou uvedeny v čl. 8 odst. 2, zakládají finanční výhodu v případě snížení ceny nebo hodnoty státních dluhopisů, se tato pozice zohlední při výpočtu krátké pozice.
3. Jakýkoli swap úvěrového selhání uváděný na státního emitenta se zahrne do výpočtu čistých krátkých pozic v uvedených státních dluhopisech. Prodej swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy se považuje za dlouhé pozice a nákupy swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy se považují za krátké pozice.
4. Jestliže pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy zajišťují riziko jiné než spojené s uvedenými státními dluhopisy, hodnotu zajištěného rizika nelze považovat za dlouhou pozici pro účely výpočtu, zda má fyzická nebo právnická osoba čisté krátké pozice ve vydaných státních dluhopisech státního emitenta.
5. Při výpočtu čistých krátkých pozic není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv.
Článek 10
Způsob výpočtu čistých krátkých pozic, pokud jde o akcie
1. Pro účely výpočtu čisté krátké pozice v akciích podle čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) č. 236/2012 se pro akcie uvedené v příloze II použije model upravený podle hodnoty delta.
2. Pro veškeré výpočty dlouhých a krátkých pozic prováděné fyzickou nebo právnickou osobou, pokud jde o totožné akcie, se použijí stejné způsoby.
3. Výpočet čistých krátkých pozic zohledňuje transakce se všemi finančními nástroji, ať již uvnitř obchodního systému nebo mimo něj, které v případě změny ceny nebo hodnoty akcií zakládají finanční výhodu.
Článek 11
Výpočet čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech
1. Pro účely čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 se čisté krátké pozice ve státních dluhopisech vypočítají tak, že se zohlední transakce se všemi finančními nástroji, které v případě změny ceny nebo výnosu státních dluhopisů zakládají finanční výhodu. Pro státní dluhopisy uvedené v příloze II se použije model upravený podle hodnoty delta.
2. V souladu s čl. 3 odst. 6 nařízení (EU) č. 236/2012 se pozice vypočítají za každého státního emitenta, v jehož nástrojích fyzická nebo právnická osoba drží krátké pozice.
KAPITOLA IV
ČISTÉ KRÁTKÉ POZICE VE FONDECH NEBO SKUPINÁCH PODLE ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. C)
Článek 12
Způsob výpočtu pozic pro činnosti v rámci správy, pokud jde o několik fondů nebo spravovaných portfolií
1. Výpočet čisté krátké pozice, pokud jde o konkrétního emitenta, se provádí v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 pro každý jednotlivý fond, bez ohledu na jeho právní formu, a pro každé spravované portfolio.
2. Pro účely článku 12 a 13 se použijí tyto definice:
a)
„investiční strategií“ se rozumí strategie, kterou realizuje subjekt správy, pokud jde o konkrétního emitenta, jejímž cílem je mít buď čisté krátké, nebo čisté dlouhé pozice prostřednictvím transakcí s různými finančními nástroji vydanými uvedeným emitentem nebo které s ním souvisí;
b)
„činnostmi v rámci správy“ se rozumí správa fondů bez ohledu na jejich právní formu a správa portfolií s prostorem pro vlastní uvážení v rámci pověření od klientů, pokud tato portfolia zahrnují jeden nebo více finančních nástrojů;
c)
„subjektem správy“ se rozumí právnická osoba nebo právní subjekt, včetně odboru, oddělení nebo útvaru, který na základě mandátu spravuje fondy nebo portfolia podle vlastního uvážení.
3. Subjekt správy agreguje čisté krátké pozice fondů a portfolií ve své správě, na které se ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi uplatňuje stejná investiční strategie.
4. Při použití způsobu popsaného výše subjekt správy
a)
zohlední pozice fondů a portfolií, jejichž správou ho pověřila třetí strana;
b)
nezahrne pozice fondů a portfolií, jejichž správou pověřil třetí stranu.
Subjekt správy oznámí, a pokud je to stanoveno, zveřejní čisté krátké pozice zjištěné na základě odstavců 3 a 4, když v souladu s články 5 až 11 nařízení (EU) č. 236/2012 dosáhnou příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročí.
5. Jestliže jeden právní subjekt vykonává činnosti v rámci správy spolu s dalšími činnostmi, které se ke správě nevztahují, použije popsaný způsob uvedený v odstavcích 1 až 3 pouze na své činnosti v rámci správy a oznámí a zveřejní výsledné čisté krátké pozice.
6. Pro své činnosti, které se ke správě nevztahují, ale vedou k držení krátkých pozic subjektem na vlastní účet, provede uvedený právní subjekt výpočet čistých krátkých pozic týkajících se konkrétního emitenta v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 a oznámí a zveřejní výsledné čisté krátké pozice.
Článek 13
Způsob výpočtu pozic pro právní subjekty ve skupině, které mají dlouhé nebo krátké pozice týkající se konkrétního emitenta
1. Výpočet čisté krátké pozice se provádí v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 pro každý právní subjekt tvořící skupinu. Příslušný právní subjekt nebo jeho jménem skupina, k níž patří, oznámí a zveřejní čisté krátké pozice týkající se konkrétního emitenta, když dosáhnou prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročí. Pokud jeden nebo více právních subjektů tvořících skupinu jsou subjekty správy, použijí způsob popsaný v čl. 12 odst. 1 až 4 pro činnosti v rámci správy fondů a portfolií.
2. Čisté krátké a dlouhé pozice všech právních subjektů tvořících skupinu se agregují a započtou, s výjimkou pozic subjektů správy, které vykonávají činnosti v rámci správy. Skupina oznámí a případně zveřejní čisté krátké pozice týkající se konkrétního emitenta, když dosáhnou nebo překročí příslušnou prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění.
3. Pokud čistá krátká pozice dosáhne nebo překročí prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost podle článku 5 nebo prahovou hodnotu pro zveřejnění podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2012, potom právní subjekt v rámci skupiny podle článků 5 až 11 nařízení (EU) č. 236/2012 oznámí a zveřejní čistou krátkou pozici týkající se konkrétního emitenta vypočtenou podle odstavce 1, za předpokladu, že žádná čistá krátká pozice na úrovni skupiny vypočtená podle odstavce 2 nedosáhne prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji nepřekročí. Právní subjekt určený pro tento účel oznámí a případně zveřejní čistou krátkou pozici na úrovni skupiny týkající se konkrétního emitenta vypočtenou podle odstavce 2, jestliže
i)
žádný právní subjekt v rámci skupiny nedosáhl prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji nepřekročil,
ii)
současně jak kterýkoli právní subjekt v rámci uvedené skupiny, tak samotná skupina dosáhly prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročily.
KAPITOLA V
KRYTÉ SWAPY ÚVĚROVÉHO SELHÁNÍ NA STÁTNÍ DLUHOPISY PODLE ČL. 4 ODST. 2
Článek 14
Případy, kdy se nejedná o nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 se pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy nepovažují za nekrytou pozici v těchto případech:
a)
v případě zajištění pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nepovažují za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 a slouží jako zajištění proti riziku poklesu hodnoty aktiv nebo závazků korelovanému s rizikem poklesu hodnoty státních dluhopisů, na které swapy úvěrového selhání odkazují, a pokud se tato aktiva nebo závazky vztahují k subjektům veřejného nebo soukromého sektoru ve stejném členském státě;
b)
pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, kdy aktiva nebo závazky odkazují na subjekty veřejného nebo soukromého sektoru ve stejném členském státě jako na referenční swap úvěrového selhání na státní dluhopisy, se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v případě, že
i)
odkazuje na členský stát, včetně všech ministerstev, agentur nebo jednotek pro speciální účel členského státu, nebo v případě členského státu, který je federálním státem, na jednoho z členů tvořících federaci,
ii)
se používá k zajištění jakýchkoli aktiv nebo závazků splňujících korelační test uvedený v článku 18;
c)
pozice ve swapech uvěrového selhání na státní dluhopisy, kdy aktiva nebo závazky odkazují na státního emitenta, přičemž tento referenční státní emitent pro daný swap úvěrového selhání je ručitelem nebo akcionářem, se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v případě, že
i)
odkazuje na členský stát,
ii)
se používá k zajištění jakýchkoli aktiv nebo závazků splňujících korelační test uvedený v článku 18.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) existuje mezi hodnotou zajišťovaných aktiv nebo závazků a hodnotou referenčních státních dluhopisů korelace, jak je uvedeno v článku 18.
Článek 15
Případy, kdy se nejedná o nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, pokud je dlužník usazen ve více než jednom členském státě nebo se tam nacházejí aktiva nebo závazky
1. Pokud je dlužník nebo protistrana, jichž se aktivum nebo závazek týká, usazena ve více než jednom členském státě, pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v těchto případech a za předpokladu, že je ve všech případech splněn korelační test uvedený v článku 18 tohoto nařízení:
a)
pokud je mateřský podnik v jednom členském státě a dceřiný podnik v jiném členském státě a dceřiné společnosti byl poskytnut úvěr. Pokud mateřský podnik poskytne dceřinému podniku buď explicitní, nebo implicitní úvěrovou pomoc, je přípustné nakoupit swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy v členském státě mateřského podniku spíše než dceřiného podniku;
b)
pokud existuje mateřský holdingový podnik, který vlastní nebo kontroluje dceřiný podnik fungující v různých členských státech. Jestliže mateřský podnik je emitentem dluhopisu, ale zajištěná aktiva a výnosy vlastní dceřiný podnik, je přípustné nakupovat swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazující na členský stát dceřiného podniku;
c)
k zajištění expozice vůči společnosti v jednom členském státě, která investovala do státních dluhopisů druhého členského státu do té míry, že by tato společnost byla v případě významného poklesu hodnoty státních dluhopisů ve druhém členském státě výrazně ovlivněna, za předpokladu, že je společnost usazena v obou členských státech. Pokud je korelace mezi tímto rizikem a dluhem druhého členského státu vyšší než korelace mezi tímto rizikem a dluhem členského státu, ve kterém je společnost usazena, je přípustné nakupovat swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazující na druhý členský stát.
2. Pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v těchto případech a za předpokladu, že je ve všech případech splněn korelační test uvedený v článku 18 tohoto nařízení:
a)
pokud je dlužníkem nebo protistranou zajišťovaného aktiva nebo závazku společnost, která působí v rámci Unie, nebo pokud se zajišťovaná expozice týká Unie nebo členských států, jejichž měnou je euro, je přípustné ji zajistit vhodným evropským indexem nebo indexem eurozóny pro swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy;
b)
pokud je protistranou zajišťovaného aktiva nebo závazku nadnárodní emitent, je přípustné zajistit riziko protistrany vhodně zvoleným košem swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazujícím na ručitele nebo akcionáře uvedeného subjektu.
Článek 16
Odůvodnění nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
Všechny fyzické nebo právnické osoby uzavírající pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy na žádost příslušného orgánu
a)
uvedenému příslušnému orgánu odůvodní, které případy uvedené v článku 15 nastaly v době, kdy byla pozice sjednána;
b)
kdykoli po dobu držení uvedeného swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy tomuto příslušnému orgánu prokážou, že korelační test uvedený v článku 18 a požadavky na proporcionalitu uvedené v článku 19 byly v případě uvedené pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy splněny.
Článek 17
Zajištěná aktiva a závazky
Níže jsou uvedeny případy, kdy lze aktiva a závazky zajistit prostřednictvím pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článcích 15 a 18 a v nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
dlouhá pozice ve státních dluhopisech příslušného emitenta;
b)
veškeré pozice nebo portfolia použitá v souvislosti se zajištěním expozic vůči státnímu emitentu, na něhož odkazují swapy úvěrového selhání;
c)
veškerá aktiva nebo závazky, které odkazují na subjekty veřejného sektoru v členském státě, na jehož státní dluhopisy se odkazuje ve swapu úvěrového selhání. Patří sem expozice vůči ústřední, regionální a místní správě, subjektům veřejného sektoru nebo veškeré expozice, za které se uvedený subjekt zaručil, a lze sem zahrnout finanční smlouvy, portfolio aktiv nebo finančních závazků, transakce s úrokovými nebo měnovými swapy v případě, kdy se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizika protistrany za účelem zajištění expozice vyplývající z finančních smluv nebo smluv v rámci zahraničního obchodu;
d)
expozice vůči subjektům soukromého sektoru usazeným v členském státě, na který se odkazuje ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy. Dotčené expozice mimo jiné zahrnují úvěry, úvěrové riziko protistrany (včetně možné expozice, pokud pro takovou expozici je třeba regulatorní kapitál), pohledávky a záruky. Aktiva a závazky mimo jiné zahrnují finanční smlouvy, portfolio aktiv nebo finančních závazků, transakce s úrokovými nebo měnovými swapy v případě, kdy se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizika protistrany za účelem zajištění expozice vyplývající z finančních smluv nebo smluv v rámci zahraničního obchodu;
e)
veškeré nepřímé expozice vůči kterémukoli z výše uvedených subjektů plynoucí z expozice vůči indexům, fondům nebo jednotkám pro speciální účel.
Článek 18
Korelační testy
1. Korelační test uvedený v této kapitole je splněn v obou těchto případech:
a)
kvantitativní korelační test je splněn, pokud Pearsonův korelační koeficient mezi cenou aktiv nebo závazků a cenou státních dluhopisů vypočítanou na historickém základě použitím údajů za dny obchodování v průběhu nejméně 12 měsíců bezprostředně předcházejících dni, kdy byla pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy sjednána, dosahuje alespoň 70 %;
b)
kvalitativní korelace je splněna, pokud se prokáže významná korelace, což znamená korelaci, která vychází z odpovídajících údajů a není důkazem čistě dočasné závislosti. Korelace se vypočítá na historickém základě použitím údajů za dny obchodování v průběhu nejméně 12 měsíců před sjednáním pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy vážených k poslednímu časovému období. Jestliže se prokáže, že podmínky převažující v uvedeném období byly podobné podmínkám v době, kdy měla být pozice ve swapech úvěrového selhání sjednána, nebo které by nastaly v období zajišťování expozice, použije se jiný časový rámec. V případě aktiv, pro něž neexistuje likvidní tržní cena, nebo pokud neexistuje dostatečně dlouhá cenová historie, se použije přiměřená náhradní hodnota.
2. Korelační test uvedený v odstavci 1 se považuje za splněný, jestliže lze prokázat, že
a)
zajišťovaná expozice se týká podniku, který je vlastněn státním emitentem nebo kde státní emitent vlastní většinu akciového kapitálu spojeného s hlasovacím právem nebo za jehož dluhy se státní emitent zaručil;
b)
zajišťovaná expozice se týká regionální, místní nebo městské správy členského státu;
c)
zajišťovaná expozice se týká podniku, jehož hotovostní toky výrazně závisí na zakázkách od státního emitenta nebo na projektu, který je financován nebo významně financován nebo zaručen státním emitentem, např. projekt v oblasti infrastruktury.
3. Na žádost relevantního příslušného orgánu relevantní smluvní strana doloží, že v době sjednání pozice ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy byl korelační test splněn.
Článek 19
Proporcionalita
1. Pokud dokonalé zajištění není možné, nevyžaduje se při určování toho, zda je velikost pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy přiměřená velikosti zajištěných expozic, přesná shoda a podle odstavce 2 je přípustné omezené přezajištění. Relevantní strana na žádost příslušného orgánu odůvodní, proč přesná shoda nebyla možná.
2. Pokud to odůvodňuje povaha zajišťovaných aktiv a závazků a jejich vztah k hodnotě závazků státu, které jsou zahrnuty do swapu úvěrového selhání, na zajištění dané hodnoty expozic se drží vyšší hodnota swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy. Avšak toto je přípustné pouze tehdy, pokud se prokáže, že vyšší hodnota swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy je nezbytná, aby odpovídala relevantní míře rizika spojeného s referenčním portfoliem, přičemž se vezmou v úvahu tyto faktory:
a)
velikost nominální pozice;
b)
poměr citlivosti expozic vůči závazkům státu, které jsou zahrnuty do swapu úvěrového selhání;
c)
zda strategie zajišťování je dynamická, nebo statická.
3. Je odpovědností držitele pozice, aby zajistil, že jeho pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy zůstane vždy přiměřená a že doba trvání pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy je co nejúžeji spjata, za převládajících tržních zvyklostí a likvidity, s dobou trvání zajišťovaných expozic nebo dobou, po kterou má dotyčná osoba v úmyslu expozici držet. Pokud jsou expozice zajištěné pozicí ve swapech úvěrového selhání zlikvidovány nebo splaceny, musí být buď nahrazeny rovnocennými expozicemi, nebo se pozice ve swapech úvěrového selhání musí snížit nebo jiným způsobem odstranit.
4. Za předpokladu, že pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy byla v době sjednání krytá, nemá se za to, že se stane nekrytou, pokud jediným důvodem k tomu, aby se stala nekrytou, je kolísání tržní hodnoty zajištěných expozic nebo hodnoty swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy.
5. Ve všech případech, kdy strany převezmou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy v důsledku svých závazků jako členů ústřední protistrany, která vypořádává transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, a v důsledku fungování pravidel uvedené ústřední protistrany, se taková pozice považuje za nedobrovolnou pozici, a ne za pozici, kterou strana sjednala, a proto se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012.
Článek 20
Způsob výpočtu nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Výpočet pozice fyzické nebo právnické osoby ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy představuje její čistou pozici.
2. Při výpočtu hodnoty způsobilých rizik zajištěných nebo zajišťovaných prostřednictvím pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se rozlišuje mezi statickou a dynamickou strategií zajištění. V případě statického zajištění, jako jsou přímé expozice vůči státu nebo subjektům veřejného sektoru daného státu, se jako metrická míra použije tzv. „jump to default“ měření ztráty, jestliže subjekt, vůči němuž má držitel pozice expozici, přestane splácet. Výsledná hodnota se potom porovná s čistou pomyslnou hodnotou pozice ve swapech úvěrového selhání.
3. Při výpočtu hodnoty rizik upravených o tržní hodnotu, pro něž je zapotřebí dynamická strategie zajištění, musí být výpočty provedeny na základě úpravy o riziko spíše než na pomyslném základě, přičemž se zohlední rozsah, v jakém by se expozice během svého trvání mohla zvýšit nebo snížit, a relativní volatilita zajišťovaných aktiv a závazků a referenčních státních dluhopisů. Úprava podle hodnoty beta se použije, jestliže se aktiva nebo závazky, pro které se pozice ve swapech úvěrového selhání používá jako zajištění, liší od referenčního aktiva swapu úvěrového selhání.
4. Nepřímé expozice vůči rizikům, například prostřednictvím indexů, fondů, jednotek ke speciálním účelům, a pozicím ve swapech úvěrového selhání se zohlední úměrně k rozsahu, v němž jsou referenční aktivum, závazek nebo swap úvěrového selhání zastoupeny v indexu, fondu nebo jiném mechanismu.
5. Hodnota způsobilého portfolia aktiv nebo závazků, které mají být zajištěny, se odečte od hodnoty čisté pozice swapů úvěrového selhání, která je držena. Pokud je výsledné číslo kladné, pozice se považuje za nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012.
KAPITOLA VI
PRAHOVÉ HODNOTY PRO OZNAMOVACÍ POVINNOST TÝKAJÍCÍ SE ČISTÝCH KRÁTKÝCH POZIC VE STÁTNÍCH DLUHOPISECH PODLE ČL. 7 ODST. 3
Článek 21
Prahové hodnoty pro oznamovací povinnost týkající se čistých krátkých pozic ve vydaných státních dluhopisech
1. Příslušnou mírou pro prahovou hodnotu, kdy se relevantnímu příslušnému orgánu učiní oznámení o čistých krátkých pozicích ve vydaných státních dluhopisech státního emitenta, je procento celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů za každého státního emitenta.
2. Prahovou hodnotou pro oznámení je peněžitá výše. Tato peněžitá výše se stanoví použitím procentuální prahové hodnoty na nesplacené státní dluhopisy státního emitenta a zaokrouhlí se nahoru na nejbližší milion EUR.
3. Peněžitá výše, která je výsledkem použití procentuální prahové hodnoty, se čtvrtletně reviduje a aktualizuje, aby byly zohledněny změny v celkové výši nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta.
4. Peněžitá výše, která je výsledkem použití procentuální prahové hodnoty, a celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů se vypočítá v souladu se způsobem výpočtu čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech.
5. Počáteční výše a další přírůstkové hodnoty týkající se státních emitentů se stanoví na základě těchto faktorů:
a)
pro prahové hodnoty není nutné oznamování čistých krátkých pozic minimální hodnoty týkající se kteréhokoli státního emitenta;
b)
celkové výše nesplacených státních dluhopisů státního emitenta a průměrné velikosti pozic držených účastníky trhu týkajících se státních dluhopisů státního emitenta;
c)
likvidity trhu se státními dluhopisy každého státního emitenta, včetně případně likvidity trhu s futures týkajících se uvedených státních dluhopisů.
6. S přihlédnutím k faktorům v odstavci 5 je příslušnou prahovou hodnotou pro oznamovací povinnost týkající se počáteční výše za každého státního emitenta procento, které se rovná 0,1 % nebo 0,5 % celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů. Příslušné procento, které se použije pro každého emitenta, se stanoví podle kritérií uvedených v odstavci 5 tak, že se každému státnímu emitentu přiřadí jedna ze dvou procentních prahových hodnot použitých pro výpočet peněžité výše, která bude relevantní pro oznámení.
7. Dvě počáteční kategorie prahových hodnot ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost jsou
a)
počáteční prahová hodnota ve výši 0,1 %, která se použije, pokud celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů dosahuje 0 až 500 miliard EUR;
b)
prahová hodnota ve výši 0,5 %, která se použije, pokud celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů převyšuje 500 miliard EUR nebo pokud pro konkrétní státní dluhopisy existuje likvidní trh s futures.
8. Další přírůstkové hodnoty se stanoví ve výši 50 % počátečních prahových hodnot a činí
a)
každých 0,05 % nad počáteční prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost ve výši 0,1 % počínaje hodnotou 0,15 %;
b)
každých 0,25 % nad počáteční prahovou hodnotu ve výši 0,5 % počínaje hodnotou 0,75 %.
9. Státní emitent přejde do skupiny s odpovídající prahovou hodnotou, pokud na trhu se státními dluhopisy státního emitenta došlo ke změnám a tato změna za použití faktorů stanovených v odstavci 5 trvá nejméně jeden kalendářní rok.
KAPITOLA VII
PARAMETRY A ZPŮSOBY VÝPOČTU PRAHOVÉ HODNOTY LIKVIDITY PRO POZASTAVENÍ OMEZENÍ PRODEJE STÁTNÍCH DLUHOPISŮ NA KRÁTKO PODLE ČL. 13 ODST. 4
Článek 22
Způsoby výpočtu a stanovení prahové hodnoty likvidity pro pozastavení omezení prodeje státních dluhopisů na krátko
1. Mírou likvidity vydaných státních dluhopisů, kterou použije každý příslušný orgán, je obrat, definovaný jako celková nominální hodnota dluhových nástrojů, s nimiž se obchoduje, v poměru ke koši referenčních nástrojů s rozdílnými splatnostmi.
2. Pokud měsíční obrat klesne pod pátý percentil měsíčního objemu obchodovaného v předcházejících dvanácti měsících, je možné dočasně pozastavit omezení nekrytého prodeje státních dluhopisů na krátko.
3. Za účelem provedení těchto výpočtů použije každý příslušný orgán reprezentativní údaje, které jsou snadno dostupné z jednoho nebo více obchodních systémů, z mimoburzovního obchodování nebo z obou míst, a poté o použitých údajích informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
4. Dříve než příslušné orgány vykonají pravomoc pozastavit omezení týkající se prodeje státních dluhopisů na krátko, ujistí se, že významný pokles likvidity není výsledkem sezonních dopadů na likviditu.
KAPITOLA VIII
VÝZNAMNÝ POKLES HODNOTY FINANČNÍCH NÁSTROJŮ JINÝCH NEŽ LIKVIDNÍCH AKCIÍ PODLE ČLÁNKU 23
Článek 23
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než likvidních akcií
1. V případě akcie jiné než likvidní akcie se výrazným poklesem hodnoty za jediný den obchodování v porovnání s uzavírací cenou předchozího dne obchodování rozumí
a)
pokles ceny akcie o 10 % nebo více, pokud je akcie v hlavním vnitrostátním akciovém indexu a je podkladovým finančním nástrojem pro derivátovou smlouvu, která byla přijata k obchodování v obchodním systému;
b)
pokles ceny akcie o 20 % nebo více, pokud je cena akcie 0,50 EUR nebo vyšší, nebo ekvivalent této částky v národní měně;
c)
pokles ceny akcie o 40 % nebo více ve všech ostatních případech.
2. Zvýšení výnosu o 7 % nebo více po celé délce výnosové křivky za jediný den obchodování týkající se příslušného státního emitenta se v případě státního dluhopisu považuje za významný pokles hodnoty.
3. Zvýšení výnosu o 10 % nebo více u korporátního dluhopisu za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty korporátního dluhopisu.
4. Pokles ceny nástroje peněžního trhu o 1,5 % nebo více za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty nástroje peněžního trhu.
5. Pokles ceny fondu obchodovaného na burze o 10 % nebo více za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty fondu obchodovaného na burze, včetně fondů obchodovaných na burze, které jsou SKIPCP. Fond obchodovaný na burze, který využívá pákový efekt, se upraví o příslušný pákový poměr, aby odrážel 10 % pokles ceny ekvivalentního fondu přímo obchodovaného na burze, který nevyužívá pákový efekt. Reverzní fond obchodovaný na burze se upraví o faktor v hodnotě -1, aby odrážel 10 % pokles ceny ekvivalentního fondu přímo obchodovaného na burze, který nevyužívá pákový efekt.
6. Pokud se v obchodním systému obchoduje s derivátem, včetně finančních rozdílových smluv, a jeho jediným podkladovým finančním nástrojem je finanční nástroj, u něhož je významný pokles hodnoty uveden v tomto článku a čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012, má se za to, že k výraznému poklesu hodnoty derivátového nástroje došlo, pokud došlo k významnému poklesu uvedeného podkladového finančního nástroje.
KAPITOLA IX
NEPŘÍZNIVÉ UDÁLOSTI NEBO NEPŘÍZNIVÝ VÝVOJ PODLE ČLÁNKU 30
Článek 24
Kritéria a faktory, které je třeba zohlednit při určení toho, kdy dochází k nepříznivým událostem nebo nepříznivému vývoji a ohrožení
1. Pro účely článků 18 až 21 nařízení (EU) č. 236/2012 zahrnují nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které mohou vést k vážnému ohrožení finanční stability nebo důvěry v trh v dotyčném členském státě nebo v jednom nebo více jiných členských státech podle článku 30 nařízení (EU) č. 236/2012, jakoukoli činnost, výsledek, skutečnost nebo událost, které vedou nebo by odůvodněně mohly vést k těmto skutečnostem:
a)
vážným finančním, měnovým nebo rozpočtovým problémům, které mohou vést k finanční nestabilitě týkající se členského státu nebo bankovních a jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii, kdy může dojít k ohrožení řádného fungování finančních trhů a jejich integrity nebo stability finančního systému Unie;
b)
změně ratingu nebo selhání kteréhokoli členského státu nebo bank a jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii, které způsobuje nebo by mohlo způsobit závažnou nejistotu ohledně jejich solventnosti;
c)
podstatnému tlaku na prodej nebo neobvyklé volatilitě způsobující významné klesající spirály ve veškerých finančních nástrojích, které se týkají bank nebo jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii a případně státní emitenti;
d)
jakémukoli relevantnímu poškození fyzických struktur významných finančních emitentů, tržní infrastruktury, systémů clearingu a vypořádání a dohledu, které může nepříznivě ovlivnit trhy, zejména jsou-li takové škody způsobené přírodní katastrofou nebo teroristickým útokem;
e)
jakémukoli relevantnímu narušení veškerého platebního styku nebo postupu vypořádání, zejména souvisí-li s mezibankovními operacemi, které způsobuje nebo může způsobit pochybení v platbách nebo vypořádáních nebo zpoždění při platebním styku v Unii, zejména pokud toto může vést k šíření finanční nebo ekonomické zátěže v bankách a jiných finančních institucích, které se považují za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva, nebo v členském státě.
2. Pro účely článku 27 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední při zvažování kritérií stanovených v odstavci 1 možnost jakéhokoli přelévání do jiných systémů nebo k jiným emitentům nebo jejich nákazy, a zejména existenci všech typů nezávisle se projevujících jevů.
3. Pro účely čl. 28 odst. 2 písm. a) se ohrožením řádného fungování finančních trhů a jejich integrity nebo stability celého nebo části finančního systému v Unii rozumí
a)
jakékoli ohrožení v podobě vážné finanční, měnové nebo rozpočtové nestability týkající se členského státu nebo finančního systému v členském státě, které může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého nebo části finančního systému v Unii;
b)
možnost selhání kteréhokoli členského státu nebo nadnárodního emitenta;
c)
jakékoli vážné poškození fyzických struktur významných finančních emitentů, tržní infrastruktury, systémů clearingu a vypořádání a dohledu, které může vážně ovlivnit přeshraniční trhy, zejména jsou-li takové škody způsobené přírodní katastrofou nebo teroristickým útokem, kdy toto může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého nebo části finančního systému v Unii;
d)
jakékoli vážné narušení veškerého platebního styku nebo postupu vypořádání, zejména souvisí-li s mezibankovními operacemi, které způsobuje nebo může způsobit významná pochybení v platbách nebo při vypořádání nebo zpoždění v rámci přeshraničního platebního styku v Unii, zejména pokud toto může vést k šíření finanční nebo ekonomické zátěže v celém nebo části finančního systému v Unii.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 918/2012
z 5. júla 2012,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2012 o predaji nakrátko a určitých aspektoch swapov na úverové zlyhanie, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov, výpočet čistých krátkych pozícií, kryté swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, prahové hodnoty na oznámenie, prahové hodnoty pre likviditu pre pozastavenie obmedzení, významné poklesy hodnoty finančných nástrojov a nepriaznivé udalosti
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2012 zo 14. marca 2012 o predaji nakrátko a určitých aspektoch swapov na úverové zlyhanie (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 2, článok 3 ods. 7, článok 4 ods. 2, článok 7 ods. 3, článok 13 ods. 4, článok 23 ods. 7 a článok 30,
keďže:
(1)
Nariadením (EÚ) č. 236/2012 sa ukladajú určité opatrenia, pokiaľ ide o predaj nakrátko a swapy na úverové zlyhanie. Článkom 42 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa Komisia splnomocňuje prijať delegované akty, ktorými sa dopĺňajú ustanovenia uvedeného nariadenia v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Týmto delegovaným aktom sa dopĺňajú a menia určité nepodstatné prvky.
(2)
Ustanovenia v tomto nariadení spolu úzko súvisia, keďže prahové hodnoty na oznámenie a zverejňovanie a určenie nekrytých swapov na úverové zlyhanie závisia od vymedzení a metódy výpočtu krátkych pozícií, zatiaľ čo ustanovenia o významných poklesoch hodnoty finančných nástrojov a poklesoch likvidity trhov so štátnymi dlhovými nástrojmi a určenie nepriaznivých udalostí sú neoddeliteľne spojené. Na zabezpečenie súdržnosti medzi týmito ustanoveniami o predaji nakrátko, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, je vhodné zahrnúť všetky ustanovenia vyžadované nariadením (EÚ) č. 236/2012 do jedného nariadenia.
(3)
Nariadenie (EÚ) č. 236/2012 obsahuje určité vymedzenie pojmov. Pre ďalšie vyjasnenie a právnu istotu je vhodné stanoviť doplňujúce ustanovenia, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov v článku 2 ods. 1, a to predovšetkým v prípade, keď sa fyzická alebo právnická osoba považuje za vlastníka finančného nástroja na účely vymedzenia predaja nakrátko, a ďalšie bližšie určenie toho, kedy je fyzická alebo právnická osoba „v držbe“ akcie alebo dlhového nástroja na účely nariadenia (EÚ) č. 236/2012. Toto bližšie určenie bolo vybrané s cieľom zabezpečiť, aby nariadenie (EÚ) č. 236/2012 malo zamýšľaný účinok jednotného spôsobu, napriek rôznym prístupom právnych predpisov členských štátov. Pojmy vlastníctvo a držba v členských štátoch týkajúce sa cenných papierov nie sú v súčasnosti harmonizované, ale ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa len majú použiť na predaj nakrátko a nemá nimi byť dotknutý žiadny budúci vývoj v oblasti právnych predpisov, ako napr. harmonizácia právnych predpisov.
(4)
Nariadením (EÚ) č. 236/2012 sa fyzickým alebo právnickým osobám držiacim čisté krátke pozície v akciách a štátnych dlhových nástrojoch ukladajú obmedzenia a povinnosti, ako napr. požiadavky pre oznamovanie a zverejňovanie. Dlhé a krátke pozície v akciách a štátnych dlhových nástrojoch možno držať a oceňovať rôzne. V snahe zabezpečiť jednotný prístup a realizovať zámer v podobe opatrení pre krátke pozície v akciách a štátnych dlhových nástrojoch je preto potrebné bližšie určiť, ako by sa mali čisté krátke pozície vypočítať. Predaje nakrátko môžu nastať prostredníctvom jednotlivých nástrojov alebo prostredníctvom košov štátnych dlhových nástrojov, a tak je potrebné bližšie určiť, ako sa predaje nakrátko prostredníctvom košov zahŕňajú do týchto výpočtov. S cieľom zabezpečiť na výpočet čistých krátkych pozícií dôkladný prístup je potrebné uplatňovať reštriktívnejší prístup k bližšiemu určeniu dlhých pozícií než krátkych pozícií v akciách. Keďže hodnota niektorých finančných nástrojov závisí od zmien ceny podkladových nástrojov, je potrebné bližšie určiť, ako to započítať. Bližšie sa určila metodika úpravy o deltu, keďže je to bežne prijateľný postup.
(5)
Čisté krátke pozície sa vypočítajú odkazom na dlhé a krátke pozície, ktoré drží fyzická alebo právnická osoba. Dlhé a krátke pozície však môžu držať rôzne subjekty v rámci skupiny alebo rôzne fondy spravované správcom fondu. Veľké čisté krátke pozície môžu byť zatajené ich distribúciou medzi subjekty v rámci skupiny alebo medzi rôzne fondy. Na zníženie vyhýbaniu sa predpisom a zaistenie toho, aby oznamovanie a podávanie správ o krátkych pozíciách poskytlo presný a reprezentatívny obraz, sa vyžadujú podrobnejšie ustanovenia špecifikujúce spôsob, akým by sa výpočet čistých krátkych pozícií mal uskutočniť v prípade subjektov v rámci skupiny a správcov fondov. Na realizáciu týchto ustanovení je potrebné vymedziť význam investičnej stratégie s cieľom vyjasniť, ktoré krátke pozície subjektov v skupine a ktoré krátke pozície fondov by sa mali zoskupiť. Je takisto potrebné vymedziť správcovské činnosti s cieľom vyjasniť, ktoré krátke pozície fondov by sa mali zoskupiť. V snahe zabezpečiť, aby sa oznámenia vykonávali, je potrebné bližšie určiť, od ktorých subjektov v rámci skupiny alebo v rôznych fondoch sa vyžaduje vykonávať výpočty a oznámenia.
(6)
Nariadením (EÚ) č. 236/2012 sa ukladajú obmedzenia uskutočňovania transakcií s nekrytými swapmi na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, ale povoľujú sa kryté swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, ktoré sa slúžia legitímnym účelom zabezpečenia. Použitím swapov na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje možno zabezpečiť veľmi rôznorodé aktíva a záväzky, ale odlíšenie legitímneho zabezpečenia od špekulácie môže byť v mnohých prípadoch náročné. Vyžaduje sa preto podrobné a dodatočné bližšie určenie prípadov, v ktorých sa môže swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje považovať za krytý. Ak je potrebné bližšie určiť na jednotnom základe kvantitatívne opatrenie korelácie, malo by sa použiť jednoduché a široko prijateľné a zrozumiteľné opatrenie, ako napr. Pearsonov korelačný koeficient, ktorý sa vypočíta ako kovariancia dvoch premenných vydelená výsledkom ich štandardných odchýlok. Vyrovnanie aktív a záväzkov na vytvorenie úplného zabezpečenia je v praxi náročné vzhľadom na rôzne charakteristiky rôznych aktív a záväzkov, ako aj na volatilitu ich hodnôt. V nariadení (EÚ) č. 236/2012 sa vyžaduje primeraný prístup k opatreniam, a pri vymedzení nekrytého swapu na úverové zlyhanie je preto potrebné bližšie určiť, ako by sa mal primeraný prístup uplatňovať na aktíva a záväzky zabezpečené krytým swapom na úverové zlyhanie. Keďže sa v nariadení (EÚ) č. 236/2012 nepredpisuje špecifický stupeň korelácie potrebný pre krytú pozíciu vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, je potrebné bližšie určiť túto koreláciu, aby bola významná.
(7)
Podľa nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa vyžaduje, aby fyzická alebo právnická osoba držiaca čistú krátku pozíciu v štátnom dlhovom nástroji presahujúcu prahovú hodnotu oznámila tieto pozície príslušnému orgánu. Vyžaduje sa preto primerané bližšie určenie tejto prahovej hodnoty. Oznamovanie by sa nemalo vyžadovať v prípade minimálnych hodnôt, ktoré by nemali významný vplyv na príslušný trh so štátnymi dlhovými nástrojmi, a v prahovej hodnote by sa okrem iného mala zohľadniť likvidita každého jednotlivého trhu s dlhopismi a výška nesplatených štátnych dlhových nástrojov, ako aj ciele tohto opatrenia.
(8)
Údaje požadované pre výpočet prahových hodnôt na oznámenie pre čisté krátke pozície súvisiace s emitovaným štátnym dlhovým nástrojom nebudú dostupné ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Preto tieto dve kritéria použité na stanovenie úvodných prahových hodnôt na oznámenie ku dňu uverejnenia by mali byť po prvé celková suma nesplatených emitovaných štátnych dlhových nástrojov štátneho emitenta a po druhé existencia likvidného trhu s futuritami pre uvedený štátny dlhový nástroj. Revidované prahové hodnoty by sa mali prijať vtedy, keď budú dostupné príslušné údaje o všetkých kritériách.
(9)
Ak sa likvidita na trhu so štátnymi dlhovými nástrojmi dostane pod určitú prahovú hodnotu, obmedzenia pre investorov uskutočňujúcich nekryté predaje štátnych dlhových nástrojov nakrátko možno dočasne prerušiť na účely podpory likvidity na uvedenom trhu. Ak na obchodnom mieste nastane významný pokles hodnoty finančného nástroja, príslušné orgány môžu predaj nakrátko zakázať, obmedziť alebo iným spôsobom obmedziť transakcie v súvislosti s týmto nástrojom. Existuje celý rad nástrojov a je nevyhnutné bližšie určiť prahovú hodnotu pre každú z rôznych tried finančných nástrojov s prihliadnutím na rozdiely, ako napr. tie medzi nástrojmi a rôznou volatilitou ich príslušných trhov.
(10)
V tomto nariadení nie je bližšie určená žiadna prahová hodnota pre významný pokles hodnoty jednotkovej ceny kótovaných PKIPCP okrem fondov obchodovaných na burze, ktoré sú PKIPCP, pretože hoci sa cena môže na obchodnom mieste voľne meniť, je predmetom pravidla uvedeného v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (2), ktorým sa držia ceny blízko čistej hodnoty PKIPCP. Žiadna prahová hodnota sa bližšie neurčila pre významný pokles hodnoty derivátov iných než sú tie, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.
(11)
V tomto nariadení sú vyjasnené intervenčné právomoci príslušných orgánov, ako aj Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (European Securities Markets Authority, ESMA) zriadeného a vykonávajúceho svoje právomoci v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (3), pokiaľ ide o nepriaznivé udalosti alebo nepriaznivý vývoj. Zoznam týchto udalostí sa vyžaduje na zabezpečenie jednotného prístupu, pričom sa povoľuje prijatie primeraného opatrenia, ak vzniknú nepredvídateľné nepriaznivé udalosti alebo nepriaznivý vývoj.
(12)
Z dôvodov právnej istoty je potrebné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť v rovnaký deň ako delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 919/2012 (4),
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ustanovujú podrobné pravidlá dopĺňajúce tieto články nariadenia (EÚ) č. 236/2012:
-
článok 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie vymedzenia vlastníctva a predaja nakrátko,
-
článok 3 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie prípadov a metódy výpočtu čistej krátkej pozície a vymedzenie držby,
-
článok 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie nekrytých pozícií vo swapoch na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje a metód výpočtu pre skupiny a správcovské činnosti súvisiace s fondmi,
-
článok 7 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie prahovej hodnoty na oznámenie pre významné krátke pozície v štátnych dlhových nástrojoch,
-
článok 13 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie prahovej hodnoty pre likviditu pre pozastavenie obmedzení predaja štátnych dlhových nástrojov nakrátko,
-
článok 23 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie významu významných poklesov hodnoty finančných nástrojov iných než likvidné akcie,
-
článok 30 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o bližšie určenie kritérií a faktorov, ktoré sa zohľadnia pri určení toho, v ktorých prípadoch nastali nepriaznivé udalosti alebo nepriaznivý vývoj uvedené v článkoch 18 až 21, článku 27 a hrozby uvedené v písm. a) článku 28 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„skupina“ sú tie právne subjekty, ktoré sú ovládanými podnikmi v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (5), a fyzická alebo právnická osoba, ktorá takýto podnik ovláda;
b)
„nadnárodný emitent“ je emitent v zmysle článku 2 ods. 1 písm. d) bodov i), iv), v) a vi) nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
KAPITOLA II
DOPLŇUJÚCE SPRESNENIE VYMEDZENIA POJMOV PODĽA ČLÁNKU 2 ODS. 2 A ČLÁNKU 3 ODS. 7 PÍSM. a)
Článok 3
Bližšie určenie pojmu „vlastníctvo“ a vymedzenie predaja nakrátko
1. Na účely vymedzenia predaja nakrátko sa prípadne určí v súlade s právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na príslušný predaj uvedenej akcie alebo dlhové nástroja nakrátko, či sa fyzická alebo právnická osoba považuje za vlastníka finančného nástroja, ak existuje jeho zákonné alebo skutočné vlastníctvo. Ak sú fyzické alebo právnické osoby skutočnými vlastníkmi akcie alebo dlhového nástroja, má sa za to, že uvedenú akciu alebo dlhový nástroj vlastní konečný skutočný vlastník vrátane v prípade, ak akciu alebo dlhoví nástroj drží poverenec. Na účely tohto článku je skutočný vlastník investor, ktorý preberá ekonomické riziko nadobudnutia finančného nástroja.
2. Na účely bodov i), ii) a iii) článku 2 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 „predaj nakrátko“ v zmysle článku 2 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 nezahŕňa:
a)
predaj finančných nástrojov, ktoré boli prevedené na základe dohody o požičaní cenných papierov alebo repo dohody, za predpokladu, že cenné papiere sa buď vrátia, alebo prevodca si vyžiada cenné papiere späť, aby sa vyrovnanie mohlo uskutočniť načas;
b)
predaj finančného nástroja fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá kúpila tento finančný nástroj pred predajom, ale dodávku uvedeného finančného nástroja neprevzala v čase predaja za predpokladu, že finančný nástroj bude dodaný v takom čase, aby sa vyrovnanie mohlo uskutočniť načas;
c)
predaj finančného nástroja fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá uplatnila opciu alebo podobný nárok na uvedený finančný nástroj, za predpokladu, že tento finančný nástroj bude dodaný v takom čase, aby sa vyrovnanie mohlo uskutočniť načas.
Článok 4
Držba
Fyzická alebo právnická osoba sa považuje za držiteľa akcie alebo dlhového nástroja na účely článku 3 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 za týchto okolností:
a)
fyzická alebo právnická osoba vlastní túto akciu alebo dlhový nástroj v súlade s článkom 3 ods. 1;
b)
na fyzickú alebo právnickú osobu bude prevedený vymožiteľný nárok v súvislosti s vlastníctvom akcie alebo dlhového nástroja v súlade s právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na príslušný predaj.
KAPITOLA III
ČISTÉ KRÁTKE POZÍCIE PODĽA ČLÁNKU 3 ODS. 7 PÍSM. b)
Článok 5
Čisté krátke pozície v akciách - dlhé pozície
1. Držba akcie prostredníctvom dlhej pozície v koši akcií sa v súvislosti s uvedenou akciou takisto zohľadní v rozsahu, v akom je uvedená akcia zastúpená v uvedenom koši.
2. Každá expozícia prostredníctvom finančného nástroja iného než je akcia, ktorý poskytuje finančnú výhodu v prípade nárastu ceny akcie, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012, znamená každú expozíciu voči akciovému kapitálu prostredníctvom ktoréhokoľvek jedného alebo viacerých nástrojov uvedených v prílohe I časti 1.
Expozícia uvedená v prvom pododseku závisí od hodnoty akcie, na základe ktorej sa musí vypočítať čistá krátka pozícia a ktorá poskytuje finančnú výhodu v prípade nárastu ceny alebo hodnoty akcie.
Článok 6
Čisté krátke pozície v akciách - krátke pozície
1. Predaj akcie nakrátko prostredníctvom predaja koša akcií nakrátko sa v súvislosti s uvedenou akciou takisto zohľadní v rozsahu, v akom je uvedená akcia zastúpená v koši.
2. Na účely článku 3 ods. 1 písm. a) a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 v prípade, ak pozícia vo finančnom nástroji vrátane tých, ktoré sú uvedené v prílohe I časti 1, poskytuje finančnú výhodu v prípade poklesu ceny alebo hodnoty akcie, sa táto pozícia zohľadní pri výpočte krátkej pozície.
Článok 7
Čisté krátke pozície v akciách - všeobecne
Na účely čistých krátkych pozícií uvedených v článkoch 5 a 6 sa zohľadňujú tieto kritériá:
a)
je nepodstatné, či sa dohodlo hotovostné vyrovnanie alebo fyzické dodanie podkladových aktív;
b)
krátke pozície v súvislosti s finančnými nástrojmi, na základe ktorých vzniká nárok na neemitované akcie a upisovacie práva, konvertibilné dlhopisy a iné porovnateľné nástroje, sa pri výpočte čistej krátkej pozície nepovažujú za krátke pozície.
Článok 8
Čisté krátke pozície v štátnych dlhových nástrojoch - dlhé pozície
1. Na účely tohto článku a prílohy II ocenenie znamená výnos, alebo ak v prípade jedného z príslušných aktív alebo záväzkov neexistuje výnos alebo výnos je neprimeraným porovnávacím členom medzi príslušnými aktívami alebo záväzkami, znamená cenu. Držba štátneho dlhového nástroja prostredníctvom dlhej pozície v koši štátnych dlhových nástrojov rôznych štátnych emitentov sa vo vzťahu k uvedenému štátnemu dlhovému nástroju takisto zohľadní v rozsahu, v akom je uvedený štátny dlhový nástroj zastúpený v uvedenom koši.
2. Na účely článku 3 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 každá expozícia prostredníctvom nástroja iného než je štátny dlhový nástroj, ktorý poskytuje finančnú výhodu v prípade nárastu ceny štátneho dlhového nástroja, znamená každú expozíciu prostredníctvom ktoréhokoľvek jedného alebo viacerých nástrojov uvedených v prílohe I časti 2 vždy za predpokladu, že ich hodnota závisí od hodnoty štátneho dlhového nástroja, v súvislosti s ktorým sa musí vypočítať čistá krátka pozícia a ktorý poskytuje finančnú výhodu v prípade nárastu ceny alebo hodnoty štátneho dlhového nástroja.
3. Vždy za predpokladu, že sú vysoko korelované v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 a odsekmi 4 a 5, sa všetky čisté držby štátnych dlhových nástrojov štátneho emitenta s vysokou koreláciou s ocenením štátneho dlhového nástroja v každej krátkej pozícii zahrnú do výpočtu dlhej pozície. Štátne dlhové nástroje od emitentov so sídlom mimo Únie sa nezahŕňajú.
4. V prípade akcií s likvidnou trhovou cenou sa vysoká korelácia medzi ocenením dlhového nástroja iného štátneho emitenta a ocenením dlhového nástroja daného štátneho emitenta meria na historickom základe použitím denne súhrnných vážených údajov za obdobie 12 mesiacov, ktoré predchádzalo pozícii v štátnom dlhovom nástroji. V prípade akcií, pre ktoré neexistuje žiadny likvidný trh, alebo ak je vývoj ceny kratší než 12 mesiacov, sa použije primeraná náhradná hodnota podobného trvania.
5. Na účely článku 3 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa dlhový nástroj a emitovaný štátny dlhový nástroj považujú za vysoko korelované, ak Pearsonov korelačný koeficient medzi ocenením dlhového nástroja iného štátneho emitenta a ocenením daného štátneho dlhového nástroja pre príslušné obdobie predstavuje aspoň 80 %.
6. Ak pozícia následne nevykazuje vysokú koreláciu na základe časového rámca dvanástich po sebe nasledujúcich mesiacov, štátny dlhový nástroj predtým vysoko korelovaného štátneho emitenta sa potom už nezohľadňuje pri výpočte dlhej pozície. Pozície však neprestávajú byť vysoko korelované, ak miera korelácie štátnych dlhových nástrojov dočasne poklesne pod úroveň stanovenú v odseku 4 na nie dlhšie ako tri mesiace, za predpokladu, že korelačný koeficient je počas tohto trojmesačného obdobia aspoň 60 %.
7. Pri výpočte čistých krátkych pozícií je nepodstatné, či sa dohodlo hotovostné vyrovnanie alebo fyzické dodanie podkladových aktív.
Článok 9
Čisté krátke pozície v štátnych dlhových nástrojoch - krátke pozície
1. Predaj štátneho dlhového nástroja nakrátko prostredníctvom predaja koša štátnych dlhových nástrojov sa v súvislosti s uvedeným štátnym dlhovým nástrojom takisto zohľadní v rozsahu, v akom je uvedený štátny dlhový nástroj zastúpený v uvedenom koši.
2. Na účely článku 3 ods. 1 písm. a) a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 v prípade, ak pozícia v nástroji vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 8 ods. 2, poskytuje finančnú výhodu v prípade poklesu ceny alebo hodnoty štátneho dlhového nástroja, táto pozícia sa zohľadní pri výpočte krátkej pozície.
3. Každý swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, ktorý odkazuje na štátneho emitenta, sa zahrnie do výpočtu čistých krátkych pozícií v uvedených štátnych dlhových nástrojoch. Predaje swapov na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje sa považujú za dlhé pozície a nákupy swapov na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje sa považujú za krátke pozície.
4. Ak sa swapom na úverové zlyhanie na štátny dlhový nástroj zabezpečuje iné riziko než uvedený štátny dlhový nástroj, hodnota zabezpečeného rizika sa nemôže považovať za dlhú pozíciu na účely výpočtu toho, či fyzická alebo právnická osoba má čistú krátku pozíciu v emitovanom štátnom dlhovom nástroji štátneho emitenta.
5. Pri výpočte čistých krátkych pozícií je nepodstatné, či sa dohodlo hotovostné vyrovnanie alebo fyzické dodanie podkladových aktív.
Článok 10
Metóda výpočtu čistých krátkych pozícií v súvislosti s akciami
1. Na účely výpočtu čistej krátkej pozície v akciách podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa použije model upravený o deltu pre akcie stanovený v prílohe II.
2. Pri všetkých výpočtoch dlhej a krátkej pozície, ktoré vykoná fyzická alebo právnická osoba, v súvislosti s rovnakými akciami sa použijú rovnaké metódy.
3. Vo výpočte čistých krátkych pozícií sa zohľadnia transakcie v súvislosti so všetkými finančnými nástrojmi, buď na obchodnom mieste alebo mimo neho, ktoré poskytujú finančnú výhodu v prípade zmeny ceny alebo hodnoty akcie.
Článok 11
Výpočet čistých krátkych pozícií v prípade štátnych dlhových nástrojov
1. Na účely článku 3 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa čisté krátke pozície v štátnych dlhových nástrojoch vypočítajú s prihliadnutím na transakcie v súvislosti so všetkými finančnými nástrojmi, ktoré poskytujú finančnú výhodu v prípade zmeny ceny alebo výnosu štátneho dlhového nástroja. Použije sa model upravený o deltu pre štátne dlhové nástroje stanovený v prílohe II.
2. V súlade s článkom 3 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa pozície vypočítajú pre každého štátneho emitenta, v ktorom fyzická alebo právnická osoba drží krátku pozíciu.
KAPITOLA IV
ČISTÉ KRÁTKE POZÍCIE VO FONDOCH ALEBO SKUPINÁCH PODĽA ČLÁNKU 3 ODS. 7 PÍSM. c)
Článok 12
Metóda výpočtu pozícií v prípade správcovských činností súvisiacich s niekoľkými fondmi alebo spravovanými portfóliami
1. Výpočet čistej krátkej pozície v príslušnom emitentovi sa vykoná v súlade s článkami 3 ods. 7 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 pre každý jednotlivý fond, bez ohľadu na jeho právnu formu, a pre každé spravované portfólio.
2. Na účely článku 12 a článku 13 sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„Investičná stratégia“ je stratégia, ktorú správcovský subjekt uplatňuje vo vzťahu k osobitnému emitentovi, ktorej cieľom je mať buď čistú krátku alebo čistú dlhú pozíciu uskutočnenú prostredníctvom transakcií s rôznymi finančnými nástrojmi emitovanými emitentom, alebo ktoré sa na uvedeného emitenta vzťahujú.
b)
„Správcovské činnosti“ je správa fondov bez ohľadu na ich právnu formu a správa portfólia v súlade s oprávneniami udelenými klientmi na základe voľného uváženia pre jednotlivých klientov, ak tieto portfólia obsahujú jeden alebo viac finančných nástrojov.
c)
„Správcovský subjekt“ je právnická osoba alebo subjekt vrátane divízie, oddelenia alebo odboru, ktorý spravuje na základe voľného uváženia fondy alebo portfólia podľa oprávnenia.
3. Správcovský subjekt zoskupuje čisté krátke pozície fondov a portfólií, ktoré spravuje, v prípade ktorých sa uplatňuje rovnaká investičná stratégia v súvislosti s osobitným emitentom.
4. Pri uplatňovaní vyššie opísanej metódy správcovský subjekt:
a)
zohľadní pozície fondov a portfólií, ktorých správou bola poverená tretia strana;
b)
vylúči pozície fondov a portfólií, ktorých správou poveril tretiu stranu.
Správcovský subjekt oznamuje a v prípade, ak sa to vyžaduje, zverejňuje čistú krátku pozíciu, ktorá vyplýva z odsekov 3 a 4, keď dosiahne alebo presiahne príslušnú prahovú hodnotu na oznamovanie alebo zverejnenie v súlade s článkami 5 až 11 nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
5. Ak jediný právny subjekt uskutočňuje správcovské činnosti spolu s inými nesprávcovskými činnosťami, uplatní opísanú metódu stanovenú v odsekoch 1 až 3 len na svoje správcovské činnosti a oznámi a zverejní vyplývajúce čisté krátke pozície.
6. V prípade nesprávcovských činností, ktoré dávajú vznik držbe krátkych pozícií subjektom na jeho vlastný účet, uvedený jediný právny subjekt vykoná výpočet čistej krátkej pozície v príslušnom emitentovi v súlade s článkom 3 ods. 7 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 a oznámi a zverejní vyplývajúce čisté krátke pozície.
Článok 13
Metóda výpočtu pozícií v prípade právnych subjektov v rámci skupiny, ktorí majú dlhé alebo krátke pozície v súvislosti s osobitným emitentom
1. Výpočet čistej krátkej pozície sa vykoná v súlade s článkom 3 ods. 7 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 pre každý právny subjekt tvoriaci skupinu. Príslušný právny subjekt, alebo v jeho mene skupina, do ktorej patrí, oznámi a zverejní čistú krátku pozíciu v osobitnom emitentovi, ak dosiahne alebo presiahne prahovú hodnotu na oznámenie alebo zverejnenie. Ak je jeden alebo viac právnych subjektov tvoriacich skupinu správcovským subjektom, uplatňujú metódu opísanú v článku 12 ods. 1 až 4 na činnosti spojené so správou fondu a portfólia.
2. Zhromažďujú a započítavajú sa čisté krátke a dlhé pozície všetkých právnych subjektov tvoriacich skupinu okrem pozícií správcovských subjektov, ktorí vykonávajú správcovské činnosti. Skupina oznamuje a prípadne zverejňuje čistú krátku pozíciu v osobitnom emitentovi, ak dosiahne alebo presiahne príslušnú prahovú hodnotu na oznámenie alebo zverejnenie.
3. Ak čistá krátka pozícia dosiahne alebo prekročí prahovú hodnotu na oznámenie v súlade s článkom 5 alebo prahovú hodnotu na zverejnenie v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, potom právny subjekt v rámci skupiny oznámi a zverejní v súlade s článkami 5 až 11 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 čistú krátku pozíciu v osobitnom emitentovi vypočítanú v súlade s odsekom 1 za predpokladu, že žiadna čistá krátka pozícia na úrovni skupiny vypočítaná v súlade s odsekom 2 nedosiahne alebo neprekročí prahovú hodnotu na oznámenie alebo zverejnenie. Právny subjekt určený na tento účel oznámi a prípadne zverejní čistú krátku pozíciu na úrovni skupiny v osobitnom emitentovi vypočítanú podľa odseku 2, ak:
i)
žiadny právny subjekt v rámci skupiny nedosiahol alebo neprekročil žiadnu prahovú hodnotu na oznámenie alebo zverejnenie;
ii)
prahovú hodnotu na oznámenie alebo zverejnenie dosiahli alebo prekročili zároveň samotná skupina aj ktorýkoľvek právny subjekt v rámci skupiny.
KAPITOLA V
KRYTÉ SWAPY NA ÚVEROVÉ ZLYHANIE NA ŠTÁTNE DLHOVÉ NÁSTROJE PODĽA ČLÁNKU 4 ODS. 2
Článok 14
Prípady, ktoré nie sú nekrytými pozíciami vo swapoch na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje
1. V týchto prípadoch sa pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje nepovažuje sa nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
a)
V súvislosti so zabezpečeniami na účely článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012 sa swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje nepovažuje za nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 a slúži na zabezpečenie proti riziku poklesu hodnoty aktív alebo záväzkov korelovaným s rizikom poklesu hodnoty štátneho dlhového nástroja, na ktorý odkazuje swap na úverové zlyhanie, a keď tieto aktíva alebo záväzky odkazujú na subjekty verejného alebo súkromného sektora v rovnakom členskom štáte.
b)
Pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, v ktorej aktíva alebo záväzky odkazujú na subjekty verejného alebo súkromného sektora v rovnakom členskom štáte ako uvedený štátny emitent pre swap na úverové zlyhanie, sa nepovažuje za nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, ak:
i)
odkazuje na členský štát vrátane každého ministerstva, agentúry alebo účelovo vytvoreného subjektu členského štátu, alebo v prípade členského štátu, ktorý je federálnym štátom, jedného subjektu tejto federácie;
ii)
sa použije na zabezpečenie akýchkoľvek aktív alebo záväzkov spĺňajúcich korelačný test stanovený v článku 18.
c)
Pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, pri ktorej aktíva alebo záväzky odkazujú na štátneho emitenta, v ktorom je referenčný štátny emitent pre swap na úverové zlyhanie ručiteľom alebo akcionárom, sa nepovažuje za nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, ak:
i)
odkazuje na členský štát;
ii)
sa použije na zabezpečenie akýchkoľvek aktív alebo záväzkov spĺňajúcich korelačný test stanovený v článku 18.
2. Na účely písm. a) odseku 1 existuje korelácia medzi hodnotou aktíva alebo záväzku, ktoré sa zabezpečujú, a hodnotou uvedeného štátneho dlhového nástroja, ako sa stanovuje v článku 18.
Článok 15
Prípady, ktoré nie sú nekrytými pozíciami vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, ak má dlžník sídlo alebo ak sú aktíva alebo záväzky umiestnené vo viac než jednom členskom štáte
1. Ak má dlžník alebo zmluvná strana aktíva alebo záväzku sídlo vo viac než jednom členskom štáte, pozícia vo swape na štátne dlhové nástroje sa nepovažuje za nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 v týchto prípadoch a za predpokladu, že korelačný test v článku 18 tohto nariadenia sa splní v každom prípade:
a)
ak existuje materská spoločnosť v jednom členskom štáte a dcérska spoločnosť v inom členskom štáte a dcérskej spoločnosti sa poskytne pôžička. Ak materská spoločnosť poskytne dcérskej spoločnosti buď explicitnú alebo implicitnú úverovú podporu, je prípustné kúpiť swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje skôr v členskom štáte materskej spoločnosti než členskom štáte dcérskej spoločnosti;
b)
ak existuje materská holdingová spoločnosť, ktorá vlastní alebo ovláda prevádzkovú dcérsku spoločnosť v odlišných členských štátoch. Ak je materská spoločnosť emitentom dlhopisu, ale aktíva a príjmy, ktoré sa zabezpečujú, vlastní dcérska spoločnosť, je prípustné kúpiť swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje odkazujúce na členský štát dcérskej spoločnosti;
c)
zabezpečenie expozície voči spoločnosti v jednom členskom štáte, ktorá investovala do štátneho dlhového nástroja druhého členského štátu v rozsahu, v ktorom by uvedená spoločnosť bola významne ovplyvnená v prípade významného poklesu hodnoty štátneho dlhového nástroja druhého členského štátu, za predpokladu, že uvedená spoločnosť má sídlo v oboch členských štátoch. Ak je korelácia medzi týmto rizikom a dlhom druhého členského štátu väčšia než korelácia medzi týmto rizikom a dlhom členského štátu, v ktorom má táto spoločnosť sídlo, je prípustné kúpiť swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje odkazujúce na druhý členský štát.
2. Pozícia vo swape na štátne dlhové nástroje sa nepovažuje za nekrytú pozíciu v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 v týchto prípadoch a za predpokladu, že korelačný test v článku 18 tohto nariadenia sa splní v každom prípade:
a)
ak je dlžník alebo zmluvná strana zabezpečovaného aktíva alebo záväzku spoločnosť, ktorá pôsobí v rámci Únie, alebo ak sa zabezpečovaná expozícia vzťahuje na Úniu alebo členské štáty, ktorých menou je euro, povoľuje sa jej zabezpečenie pomocou zodpovedajúceho európskeho indexu alebo indexu eurozóny pre swapy na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje;
b)
ak je zmluvná strana zabezpečovaného aktíva alebo záväzku nadnárodným emitentom, je prípustné zabezpečiť riziko zmluvnej strany vhodne vybraným košom swapov na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje odkazujúcim na ručiteľov alebo akcionárov uvedeného subjektu.
Článok 16
Odôvodnenie nekrytých pozícií vo swapoch na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje
Každá fyzická alebo právnická osoba vstupujúca do pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje na žiadosť príslušného orgánu:
a)
poskytne uvedenému príslušnému orgánu odôvodnenie, ktoré z prípadov stanovených v článku 15 boli splnené v čase, keď sa do pozície vstúpilo;
b)
kedykoľvek preukáže uvedenému príslušnému orgánu splnenie korelačného testu v článku 18 a požiadaviek na proporcionalitu v článku 19 v súvislosti s uvedenou pozíciou vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, že držia uvedený swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje.
Článok 17
Zabezpečené aktíva a záväzky
Toto sú prípady, v ktorých sa aktíva a záväzky môžu zabezpečiť prostredníctvom pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v článkoch 15 a 18 nariadenia (EÚ) č. 236/2012:
a)
dlhá pozícia v štátnom dlhovom nástroji príslušného emitenta;
b)
každá pozícia alebo portfólio použité v kontexte zabezpečených expozícii voči štátnemu emitentovi, na ktorého odkazujú swapy na úverové zlyhanie;
c)
všetky aktíva alebo záväzky, ktoré odkazujú na subjekty verejného sektora v členskom štáte, na ktorého štátny dlh odkazuje swap na úverové zlyhanie. To zahŕňa expozície voči ústrednej vláde, regionálnej a miestnej správe, subjektom verejného sektora alebo každú expozíciu, za ktorú sa zaručil uvedený subjekt, a môže zahŕňať finančné zmluvy, portfólio aktív alebo finančných záväzkov, úrokovú mieru alebo transakcie s menovými swapmi, pri ktorých sa swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje používa ako nástroj na riadenie rizika protistrany na zabezpečenie expozície v súvislosti s finančnými alebo zahraničnoobchodnými zmluvami;
d)
expozície voči subjektom súkromného sektora so sídlom v členskom štáte, na ktorý sa odkazuje vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje. Dotknuté expozície zahŕňajú, ale nie sú obmedzené iba na ne, pôžičky, kreditné riziko protistrany (vrátane potenciálnej expozície, ak sa na takúto expozíciu vyžaduje regulačný kapitál), pohľadávky a záruky. Aktíva a záväzky zahŕňajú, ale nie sú obmedzené iba na ne, finančné zmluvy, portfólio aktív alebo finančných záväzkov, úrokovú mieru alebo transakcie s menovými swapmi, pri ktorých sa swap na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje používa ako nástroj na riadenie rizika protistrany na zabezpečenie expozície v súvislosti s finančnými alebo zahraničnoobchodnými zmluvami;
e)
všetky nepriame expozície voči ktorémukoľvek z vyššie uvedených subjektov prostredníctvom expozície voči indexom, fondom alebo účelovo vytvoreným subjektom.
Článok 18
Korelačné testy
1. Korelačný test uvedený v tejto kapitole sa splní v každom z týchto prípadov:
a)
Kvantitatívny korelačný test sa splní, ak Pearsonov korelačný koeficient medzi cenou aktív alebo záväzkov a cenou štátneho dlhového nástroja, ktorá sa vypočíta na historickom základe použitím údajov za obdobie aspoň 12 mesiacov obchodných dní bezprostredne predchádzajúcich dňu, kedy sa pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje prevezme, predstavuje aspoň 70 %;
b)
kvalitatívna korelácia sa splní, ak je korelácia významná, čo znamená koreláciu, ktorá je založená na zodpovedajúcich údajoch a ktorá nie je dôkazom len dočasnej závislosti. Korelácia sa vypočíta na historickom základe použitím údajov za obdobie 12 mesiacov obchodovaných dní pred prevzatím pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, vážených na najnovšie obdobie. Ak sa preukáže, že podmienky prevládajúce v uvedenom období boli podobné podmienkam v čase, v ktorom sa pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje mala prevziať, alebo ktoré by nastali v období zabezpečovanej expozície, použije sa iný časový rámec. V prípade aktív, pre ktoré neexistuje likvidná trhová cena, alebo ak neexistuje dostatočne dlhý vývoj ceny, použije sa primeraná náhradná hodnota.
2. Korelačný test v odseku 1 sa považuje za splnený, ak možno preukázať, že:
a)
zabezpečovaná expozícia sa vzťahuje na podnik, ktorý vlastní štátny emitent, alebo ak štátny emitent vlastní väčšinu svojho akciového kapitálu s hlasovacími právami alebo za ktorého dlhy ručí štátny emitent;
b)
zabezpečovaná expozícia sa vzťahuje na regionálnu, miestnu alebo obecnú samosprávu členského štátu;
c)
zabezpečovaná expozícia sa vzťahuje na podnik, ktorého peňažné toky sú významne závislé od zmlúv štátneho emitenta alebo projektu, ktorý financuje alebo významne financuje alebo za ktorý sa zaručil štátny emitent, ako napr. projekt infraštruktúry.
3. Príslušná strana doloží na žiadosť príslušného orgánu, že korelačný test sa splnil v čase, keď sa uzatvorila pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje.
Článok 19
Proporcionalita
1. Pri určovaní toho, či je veľkosť pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje úmerná veľkosti zabezpečených expozícií, ak úplné zabezpečenie nie je možné, sa nevyžaduje presná zhoda a obmedzené nadmerné zabezpečenie sa povoľuje v súlade s odsekom 2. Príslušná strana na žiadosť príslušného orgánu odôvodní, prečo nebola možná presná zhoda.
2. Ak je to odôvodnené povahou zabezpečovaných aktív a záväzkov a ich vzťahom k hodnote povinností štátneho dlžníka, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti swapu na úverové zlyhanie, za zabezpečenie danej hodnoty expozícií sa považuje vyššia hodnota swapu na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje. Povolí sa to však len vtedy, ak sa preukáže, že je potrebná väčšia hodnota swapu na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, aby vyhovovala príslušnému opatreniu rizika spojenému s referenčným portfóliom pri zohľadnení týchto faktorov:
a)
veľkosť nominálnej pozície;
b)
miera citlivosti expozícií voči povinnostiam štátneho dlžníka, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti swapu na úverové zlyhanie;
c)
či je dotknutá stratégia zabezpečenia dynamická alebo statická.
3. Zodpovednosťou držiteľa pozície je zabezpečiť, aby jeho pozícia vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje zostala úmerná vždy a aby trvanie pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje bolo čo možno najpraktickejšie zosúladené vzhľadom na prevládajúce trhové zvyklosti a likviditu s trvaním zabezpečovaných expozícií alebo obdobím, počas ktorého osoba plánuje držať expozíciu. Ak sa expozície zabezpečované pozíciou vo swape na úverové zlyhanie zrušia alebo splatia, musia sa buď nahradiť ekvivalentnými expozíciami, alebo sa pozícia vo swape na úverové zlyhanie musí znížiť alebo odstrániť iným spôsobom.
4. Za predpokladu, že pozícia vo swape na úverové pozície na štátne dlhové nástroje bola v čase jej uzatvorenia krytá, sa nepovažuje za takú, že sa z nej stáva nekrytá, ak jediným dôvodom pre pozíciu, ktorá sa stáva nekrytou, je fluktuácia trhovej hodnoty zabezpečených expozícií alebo hodnoty swapu na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje.
5. Za každých okolností, ak strany akceptujú pozíciu vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje ako dôsledok svojich povinností ako členov centrálnej protistrany, ktorá účtuje transakcie so swapmi na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje, a ako výsledok pôsobenia pravidiel uvedenej centrálnej protistrany, takáto pozícia sa považuje za nedobrovoľnú a nie za pozíciu, ktorú táto strana uzatvorila, a tak sa nepovažuje za nekrytú podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
Článok 20
Metóda výpočtu nekrytej pozície vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje
1. Pri výpočte pozície fyzickej alebo právnickej osoby vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje sa zisťuje jej čistá pozícia.
2. Pri výpočte hodnoty oprávnených zabezpečených rizík, alebo tých, ktoré sa zabezpečia pozíciou vo swape na úverové zlyhanie na štátne dlhové nástroje sa rozlišuje medzi statickými a dynamickými stratégiami zabezpečenia. V prípade statického zabezpečenia, ako napr. priame expozície voči štátnemu emitentovi alebo orgánom verejného sektora tohto štátneho emitenta, je použitou metrickou mierou tzv. opatrenie týkajúce sa straty v prípade náhleho zlyhania, ak sa subjekt, voči ktorému je držiteľ pozície v expozícii, dostane do platobnej neschopnosti. Výsledná hodnota sa potom porovná s čistou nominálnou hodnotou pozície vo swape na úverové zlyhanie.
3. Pri výpočte hodnoty rizík upravených podľa trhovej hodnoty, pre ktoré sa požaduje dynamická stratégia zabezpečenia, sa musia tieto výpočty uskutočniť skôr na riziku prispôsobených základoch než na nominálnom základe s prihliadnutím na rozsah, v ktorom sa môže expozícia zvýšiť alebo znížiť počas jej trvania a na relatívnu volatilitu zabezpečovaných aktív a záväzkov a uvedeného štátneho dlhového nástroja. Beta úprava sa použije vtedy, ak aktívum alebo záväzok, pre ktoré sa používa pozícia vo swape na úverové zlyhanie ako zabezpečenie, sú odlišné od uvedeného aktíva swapu na úverové zlyhanie.
4. Nepriame expozície voči rizikám, ako napr. prostredníctvom indexov, fondov, účelovo vytvoreným subjektom, a voči pozíciám vo swapoch na úverové zlyhanie sa zohľadnia pomerne k rozsahu uvedeného aktíva, záväzku alebo swapu na úverové zlyhanie, v akom je zastúpený v indexe, fonde alebo inom mechanizme.
5. Hodnota oprávneného portfólia aktív alebo záväzkov, ktoré sa zabezpečia, sa odvodí od hodnoty držanej čistej pozície vo swapoch na úverové zlyhanie. Ak je výsledné číslo kladné, pozícia sa považuje sa nekrytú pozíciu vo swape na úverové zlyhanie v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 236/2012.
KAPITOLA VI
PRAHOVÉ HODNOTY NA OZNÁMENIE PRE ČISTÉ KRÁTKE POZÍCIE V ŠTÁTNYCH DLHOVÝCH NÁSTROJOCH PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 3
Článok 21
Prahové hodnoty na oznámenie pre čisté krátke pozície týkajúce sa emitovaného štátneho dlhového nástroja
1. Príslušným opatrením pre prahovú hodnotu, ktorej prekročením sa uplatní oznámenie čistej krátkej pozície v emitovanom štátnom dlhovom nástroji štátneho emitenta príslušnému orgánu, je percentuálny podiel celkovej sumy nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja pre každého štátneho emitenta.
2. Prahová hodnota na oznámenie je peňažná suma. Táto peňažná suma je pevne stanovená uplatnením percentuálnej prahovej hodnoty na nesplatený štátny dlhový nástroj štátneho emitenta a zaokrúhlením na najbližší milión EUR.
3. Peňažná suma vyplývajúca z percentuálnej prahovej hodnoty sa reviduje a aktualizuje štvrťročne s cieľom premietnuť zmeny celkovej sumy nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja každého štátneho emitenta.
4. Peňažná suma vyplývajúca z percentuálnej prahovej hodnoty a celková suma nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja sa vypočítajú v súlade s metódou výpočtu pre čisté krátke pozície v štátnom dlhovom nástroji.
5. Pôvodné sumy a dodatočné prírastkové úrovne pre štátnych emitentov sa určia na základe týchto faktorov:
a)
prahové hodnoty nevyžadujú oznámenia čistých krátkych pozícií minimálnej hodnoty v žiadnom štátnom emitentovi;
b)
celková suma nesplateného štátneho dlhového nástroja pre štátneho emitenta a priemerná veľkosť pozícií držaných účastníkmi trhu v súvislosti so štátnym dlhovým nástrojom uvedeného štátneho emitenta;
c)
likvidita trhu so štátnymi dlhovými nástrojmi každého štátneho emitenta v prípade potreby vrátane likvidity trhu s futuritami pre uvedený štátny dlhový nástroj.
6. Zohľadnením faktorov v odseku 5 sú príslušné prahové hodnoty na oznámenie pre pôvodnú sumu zvažovanú pre každého štátneho emitenta percentuálnym podielom, ktorý sa rovná 0,1 % alebo 0,5 % celkovej sumy nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja. Príslušný percentuálny podiel, ktorý sa uplatní na každého emitenta, sa určí uplatnením kritérií opísaných v odseku 5, aby každému štátnemu emitentovi bola priradená jedna z dvoch percentuálnych prahových hodnôt použitých na výpočet peňažných súm, ktoré budú relevantné pre oznámenie.
7. Dve úvodné kategórie prahových hodnôt v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sú:
a)
pôvodná prahová hodnota 0,1 % uplatniteľná v prípade, ak je celková suma nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja medzi 0 a 500 miliardami EUR;
b)
prahová hodnota 0,5 % uplatňovaná v prípade, ak je celková suma nesplateného emitovaného štátneho dlhového nástroja nad 500 miliardami EUR alebo ak existuje pre príslušný štátny dlhový nástroj likvidný trh s futuritami.
8. Dodatočné prírastkové hodnoty sa stanovujú na 50 % pôvodných prahových hodnôt a sú:
a)
každých 0,05 % nad pôvodnou prahovou hodnotou na oznámenie vo výške 0,1 % začínajúc pri 0,15 %;
b)
každých 0,25 % nad pôvodnou prahovou hodnotou na oznámenie vo výške 0,5 % začínajúc pri 0,75 %.
9. Štátny emitent prejde do príslušnej skupiny prahovej hodnoty, ak na trhu so štátnymi dlhovými nástrojmi štátneho emitenta nastala zmena, a táto zmena pri použití faktorov stanovených v odseku 5 trvá aspoň jeden kalendárny rok.
KAPITOLA VII
PARAMETRE A METÓDY NA VÝPOČET PRAHOVEJ HODNOTY LIKVIDITY PRE POZASTAVENIE OBMEDZENÍ PREDAJA ŠTÁTNYCH DLHOVÝCH NÁSTROJOV NAKRÁTKO PODĽA ČLÁNKU 13 ODS. 4
Článok 22
Metódy výpočtu a určenia prahovej hodnoty likvidity pre pozastavenie obmedzení predaja nakrátko v štátnych dlhových nástrojoch
1. Opatrenie likvidity emitovaného štátneho dlhového nástroja, ktoré použije každý príslušný orgán, je obrat, definovaný ako celková nominálna hodnota obchodovaných dlhových nástrojov, v súvislosti s košom porovnávacích hodnôt s rozdielnymi splatnosťami.
2. Dočasné pozastavenie obmedzení nekrytých predajov v štátnych dlhových nástrojoch môže nastať, ak sa obrat za niektorý mesiac dostane pod piaty percentil mesačného objemu obchodovaného v predchádzajúcich dvanástich mesiacoch.
3. Na uskutočnenie týchto výpočtov použije každý príslušný orgán reprezentatívne údaje, ľahko dostupné z jedného alebo viacerých obchodných miest, mimoburzového obchodovania (OTC) alebo z oboch, a ESMA informuje o následne použitých údajoch.
4. Predtým, než príslušné orgány uplatnia právomoc zrušiť obmedzenia predaja nakrátko vo vzťahu k štátnemu dlhovému nástroju, zabezpečia, aby významný pokles likvidity nebol výsledkom sezónnych účinkov na likviditu.
KAPITOLA VIII
VÝZNAMNÝ POKLES HODNOTY V PRÍPADE FINANČNÝCH NÁSTROJOV INÝCH NEŽ LIKVIDNÉ AKCIE PODĽA ČLÁNKU 23
Článok 23
Významný pokles hodnoty v prípade finančných nástrojov iných než likvidné akcie
1. Vzhľadom na akciu, ktorá je iná než likvidná akcia, významný pokles hodnoty počas jediného obchodného dňa v porovnaní s uzatváracou cenou z predchádzajúceho obchodného dňa znamená:
a)
pokles ceny akcie o 10 % alebo viac, ak je akcia zahrnutá do hlavného národného akciového indexu a je podkladovým finančným nástrojom pre derivátovú zmluvu, ktorá bola prijatá na obchodovanie na obchodnom mieste;
b)
pokles ceny akcie o 20 % alebo viac, ak je cena akcie 0,50 EUR alebo vyššia, alebo ekvivalentná v miestnej mene;
c)
pokles ceny akcie o 40 % alebo viac vo všetkých ostatných prípadoch.
2. Nárast vo výnose v rámci výnosovej krivky o 7 % alebo viac počas jediného obchodného dňa v prípade príslušného štátneho emitenta sa považuje za významný pokles hodnoty pre štátny dlhopis.
3. Nárast vo výnose podnikového dlhopisu o 10 % alebo viac počas jediného obchodného dňa sa považuje za významný pokles hodnoty pre podnikový dlhopis.
4. Pokles ceny peňažného trhového nástroja o 1,5 % alebo viac počas jediného obchodného dňa sa považuje za významný pokles hodnoty pre nástroj peňažného trhu.
5. Pokles ceny fondu obchodovaného na burze o 10 % alebo viac počas jediného obchodného dňa sa považuje za významný pokles hodnoty pre fond obchodovaný na burze vrátane fondov obchodovaných na burze, ktoré sú PKIPCP. Fond obchodovaný na burze využívajúci pákový efekt sa upraví o príslušný pákový pomer, aby sa premietol 10 % pokles ceny ekvivalentného priameho fondu obchodovaného na burze nevyužívajúceho pákový efekt. Reverzný fond obchodovaný na burze sa upraví o faktor - 1, aby sa premietol 10 % pokles ceny ekvivalentného priameho fondu obchodovaného na burze nevyužívajúceho pákový efekt.
6. Ak sa s derivátom vrátane finančných dohôd o obchode na rozdiel obchoduje na obchodnom mieste a jeho jediným podkladovým finančným nástrojom je finančný nástroj, v prípade ktorého sa významný pokles hodnoty stanovuje v tomto článku a v článku 23 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 236/2012, významný pokles hodnoty uvedeného derivátového nástroja sa považuje za vzniknutý, ak v uvedenom podkladovom finančnom nástroji nastal významný pokles.
KAPITOLA IX
NEPRIAZNIVÉ UDALOSTI ALEBO NEPRIAZNIVÝ VÝVOJ PODĽA ČLÁNKU 30
Článok 24
Kritériá a faktory, ktoré sa majú zohľadniť pri určení toho, kedy nepriaznivé udalosti alebo nepriaznivý vývoj a hrozby nastanú
1. Na účely článkov 18 až 21 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 zahŕňajú nepriaznivé udalosti alebo nepriaznivý vývoj, ktoré môžu predstavovať vážne ohrozenie finančnej stability alebo dôvery na trhu v dotknutom členskom štáte alebo v jednom alebo viacerých iných členských štátoch, podľa článku 30 nariadenia (EÚ) č. 236/2012 každé konanie, výsledok, skutočnosť alebo udalosť, od ktorých sa očakáva alebo od ktorých by sa odôvodnene očakávalo, že povedú k:
a)
vážnym finančným, peňažným alebo rozpočtovým problémom, ktoré môžu viesť k finančnej nestabilite týkajúcej sa členského štátu alebo banky a iných finančných inštitúcií považovaných za dôležité pre globálny finančný systém, ako napr. poisťovne, poskytovatelia trhovej infraštruktúry a správcovské spoločnosti pôsobiace v rámci Únie, ak to môže ohrozovať riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu finančného systému v Únii;
b)
ratingu alebo platobnej neschopnosti ktoréhokoľvek členského štátu alebo bánk a iných finančných inštitúcií považovaných za dôležité pre globálny finančný systém, ako sú napr. poisťovne, poskytovatelia trhovej infraštruktúry a správcovské spoločnosti pôsobiace v rámci Únie, ktoré spôsobia alebo od ktorého by sa mohlo odôvodnene očakávať, že spôsobia vážnu neistotu, pokiaľ ide o ich platobnú schopnosť;
c)
výrazným tlakom na predaj alebo nezvyčajnej volatilite spôsobujúcim významné klesajúce špirály v ktoromkoľvek finančnom nástroji vo vzťahu ku ktorejkoľvek banke a iným finančným inštitúciám považovaným za dôležité pre globálny finančný systém, ako sú napr. poisťovne, poskytovatelia trhovej infraštruktúry a správcovské spoločnosti pôsobiace v rámci Únie a prípadne štátni emitenti;
d)
akémukoľvek významnému poškodeniu fyzickej štruktúry dôležitých finančných emitentov, trhových infraštruktúr, systémov zúčtovania a vyrovnania a orgánov dohľadu, ktoré môže nepriaznivo ovplyvniť trhy, a to predovšetkým vtedy, ak takéto poškodenie vyplýva z prírodnej katastrofy alebo teroristického útoku;
e)
akémukoľvek významnému narušeniu ktoréhokoľvek platobného systému alebo procesu vyrovnania, a to predovšetkým vtedy, keď sa týka medzibankových operácií, ktoré spôsobuje alebo môže spôsobiť významné zlyhanie platieb alebo vyrovnania alebo omeškania v rámci platobných systémov Únie, najmä ak môžu viesť k propagácii finančných alebo ekonomických otrasov v banke a iných finančných inštitúciách považovaných za dôležité pre globálny finančný systém, ako sú napr. poisťovne, poskytovatelia trhovej infraštruktúry a správcovské spoločnosti, alebo v členskom štáte.
2. Na účely článku 27 ESMA zohľadní pri zvažovaní kritérií v odseku 1 možnosti akéhokoľvek presahovania do iných systémov alebo emitentov alebo možnosti ich nákazy a hlavne existenciu každého druhu automatického javu.
3. Na účely článku 28 ods. 2 písm. a) znamená hrozba pre riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Únii alebo jeho časti:
a)
každú hrozbu vážnej finančnej, peňažnej alebo rozpočtovej nestability týkajúcej sa členského štátu alebo finančného systému v rámci členského štátu, ak môže vážne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Únii alebo jeho časti;
b)
možnosť platobnej neschopnosti ktoréhokoľvek členského štátu alebo nadnárodného emitenta;
c)
každé vážne poškodenie fyzickej štruktúry dôležitých finančných emitentov, trhových infraštruktúr, systémov zúčtovania a vyrovnania a orgánov dohľadu, ktoré môže vážne ovplyvniť cezhraničné trhy, a to predovšetkým vtedy, ak takéto poškodenie vyplýva z prírodnej katastrofy alebo teroristického útoku, keď to môže vážne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému Únie alebo jeho časti;
d)
každé vážne narušenie ktoréhokoľvek platobného systému alebo procesu vyrovnania, a to predovšetkým vtedy, keď sa týka medzibankových operácií, ktoré spôsobuje alebo môže spôsobiť významné zlyhanie platieb alebo vyrovnania či omeškania v rámci cezhraničných platobných systémov Únie, najmä ak môžu viesť k propagácii finančných alebo ekonomických otrasov v celom finančnom systéme v Únii alebo jeho časti.
Článok 25
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. novembra 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 5. júla 2012