NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 883/2011
z 25. augusta 2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 25/2009 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
so zreteľom na článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 5 ods.1 a článok 6 ods. 4,
so zreteľom na stanovisko Európskej komisie (2),
keďže:
(1)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (3), umožnila právnickým osobám vydávať elektronické peniaze bez toho, aby museli získať postavenie úverových inštitúcií.
(2)
Následkom toho, ako aj na účely pokračovania v zbere štatistických údajov v rámci sektora peňažných finančných inštitúcií (PFI) o inštitúciách elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí, je potrebné upraviť vymedzenie pojmu PFI a následne aktualizovať aj vymedzenie pojmov „inštitúcia elektronického peňažníctva“ a „elektronické peniaze“ v tomto nariadení. Inštitúcie elektronického peňažníctva v sektore PFI by sa mali klasifikovať do kategórie „iné PFI“.
(3)
Následkom zmien vymedzenia pojmu inštitúcie elektronického peňažníctva a požiadaviek, ktoré sa na ňu vzťahujú podľa smernice 2009/110/ES, sa ustanovenia nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udeľovaní výnimiek inštitúciám elektronického peňažníctva z požiadaviek na vykazovanie stali obsoletnými, a preto by sa príslušné ustanovenia nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mali vypustiť.
(4)
Cieľom usmernení o spoločnej definícii európskych fondov peňažného trhu (FPT), ktoré 19. mája 2010 vydal Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR), ktorý bol predchodcom Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy, je zlepšiť ochranu investorov tým, že sa stanovia kritériá, ktorými sa má riadiť každý fond, ktorý chce pôsobiť na trhu ako FPT, a slúžiť ako odporúčanie pre európskych národných zákonodarcov na účely dohľadu. V tejto súvislosti je vhodné zaviesť do nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) zodpovedajúce nové identifikačné kritériá pre FPT na účely štatistiky Európskeho systému centrálnych bánk tak, aby bola skupina FPT v súlade s identifikačnými kritériami, ktoré by sa podľa očakávania mali uplatňovať podľa vyššie uvedených usmernení CESR na účely dohľadu. Cieľom tejto zmeny je zároveň zvýšiť transparentnosť trhu a uľahčiť vykazovanie zo strany správcovských spoločností za jednotlivé fondy,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa mení a dopĺňa takto:
1.
Článok 1 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Prvá zarážka sa nahrádza takto:
„-
‚peňažnou finančnou inštitúciou‘(PFI) sa rozumie rezidentský subjekt, ktorý patrí do niektorého z týchto sektorov:
i)
centrálne banky;
ii)
úverové inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 smernice 2006/48/ES;
iii)
iné PFI, t.j. 1. iné finančné inštitúcie, ktorých podnikateľskou činnosťou je i) prijímanie vkladov a/alebo blízkych náhrad vkladov od subjektov iných ako PFI a ii) poskytovanie úverov a/alebo investovanie do cenných papierov na svoj vlastný účet aspoň z ekonomického hľadiska, alebo 2. také inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí;
iv)
fondy peňažného trhu (FPT) vymedzené v článku 1a.
Pokiaľ ide o kritérium podľa bodu iii) bodu 1 podbodu i), stupeň zameniteľnosti medzi nástrojmi vydanými inými PFI a vkladmi uloženými v úverových inštitúciách je rozhodujúci pre ich klasifikáciu ako PFI za predpokladu, že spĺňajú kritérium podľa bodu iii) bodu 1 podbodu ii),“.
b)
Ôsma zarážka sa nahrádza takto:
„-
‚inštitúciou elektronického peňažníctva‘ a ‚elektronickými peniazmi‘ sa rozumejú inštitúcia elektronického peňažníctva a elektronické peniaze v zmysle článku 2 ods. 1 a článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES, (5).
2.
Vkladá sa tento článok 1a, ktorý znie:
„Článok 1a
Identifikácia FPT
Na účely tohto právneho aktu sa za FPT považujú tie podniky kolektívneho investovania, ktoré spĺňajú všetky nasledovné kritériá:
a)
ich investičným cieľom je udržať istinu fondu a zabezpečiť výnos porovnateľný s úrokovými sadzbami nástrojov peňažného trhu;
b)
investujú do nástrojov peňažného trhu, ktoré spĺňajú kritériá pre nástroje peňažného trhu stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (6), alebo do vkladov v úverových inštitúciách, alebo prípadne zabezpečia, že likvidita a ocenenie portfólia, do ktorého investujú, sa hodnotí na rovnocennom základe;
c)
zabezpečia, že nástroje peňažného trhu, do ktorých investujú, majú vysokú kvalitu určenú správcovskou spoločnosťou. Kvalita nástroja peňažného trhu sa posudzuje okrem iného na základe týchto faktorov:
-
kreditnej kvality nástroja peňažného trhu,
-
charakteru triedy aktív, ktorú nástroj peňažného trhu reprezentuje,
-
v prípade štruktúrovaných finančných nástrojov na základe prevádzkového rizika a rizika zmluvnej strany, ktoré je vlastné štruktúrovaným finančným transakciám,
-
profilu likvidity;
d)
zabezpečia, že vážená priemerná splatnosť ich portfólia je maximálne šesť mesiacov a vážená priemerná životnosť ich portfólia je maximálne dvanásť mesiacov;
e)
uskutočňujú denný výpočet čistej hodnoty aktív a výpočet ceny svojich akcií/podielových listov a umožňujú denné upisovanie a vyplácanie akcií/podielových listov;
f)
obmedzujú svoje investovanie do tých cenných papierov, ktorých zostatková splatnosť do dňa právneho splatenia je maximálne dva roky, za predpokladu, že zostatkové obdobie do dňa ďalšej zmeny úrokovej sadzby je maximálne 397 dní, pričom u cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou by sa sadzba mala zmeniť na úrokovú sadzbu peňažného trhu alebo na index;
g)
obmedzujú investovanie do iných podnikov kolektívneho investovania na tie, ktoré sú v súlade s vymedzením pojmu FPT;
h)
nevystavujú sa priamo alebo nepriamo riziku majetkových účastí alebo komodít vrátane použitia derivátov, ktoré sa využívajú iba v súlade s investičnou stratégiou fondu na peňažnom trhu. Deriváty, s ktorými je späté devízové riziko, sa môžu používať iba na účely zabezpečenia. Investovanie do cenných papierov denominovaných v iných ako referenčných menách je povolené za predpokladu, že menové riziko je plne zabezpečené;
i)
majú buď stálu, alebo pohyblivú čistú hodnotu aktív.
3.
V článku 8 sa vypúšťa odsek 4.
4.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 2 tohto nariadenia, sa oddiel 2 v časti 1 prílohy I sa nahrádza takto:
„Oddiel 2:
Špecifikácie identifikačných kritérií FPT
Na účely článku 1a tohto nariadenia:
a)
nástroje peňažného trhu sa považujú za nástroje s vysokou kreditnou kvalitou, ak im každá uznávaná ratingová agentúra, ktorá hodnotila tieto nástroje, udelila jeden z dvoch najvyšších možných krátkodobých úverových ratingov, alebo v prípade, ak sa nástroje nehodnotia, majú kvalitu rovnocennú kvalite stanovenej v rámci interného ratingového procesu správcovskej spoločnosti. Ak uznávaná ratingová agentúra rozdeľuje svoj najvyšší krátkodobý rating do dvoch kategórií, tieto dva ratingy sa považujú za jednu kategóriu a tým za najvyšší možný rating;
b)
fond peňažného trhu môže, ako výnimku z požiadaviek v písmene a), držať nástroje verejnej emisie, ktorá dosahuje minimálne kvalitu investičného stupňa pričom ‚verejná emisia‘ znamená nástroje peňažného trhu vydané alebo garantované ústredným, regionálnym alebo miestnym orgánom alebo centrálnou bankou členského štátu, ECB, Európskou úniou alebo Európskou investičnou bankou;
c)
pri výpočte váženej priemernej životnosti cenných papierov vrátane štrukturovaných finančných nástrojov sa výpočet životnosti zakladá na zostatkovej splatnosti do právneho splatenia nástrojov. Ak však finančný nástroj zahŕňa predajnú opciu, dátum uplatnenia opcie sa môže použiť namiesto právnej zostatkovej doby splatnosti iba vtedy, ak sú vždy splnené tieto podmienky:
-
predajnú opciu môže správcovská spoločnosť slobodne uplatniť k dátumu uplatnenia opcie,
-
realizačná cena predajnej opcie sa pohybuje tesne pri predpokladanej hodnote nástroja k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie,
-
z investičnej stratégie FPT vyplýva, že opcia sa s vysokou pravdepodobnosťou uplatní k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie;
d)
pri výpočte váženej priemernej životnosti a váženej priemernej splatnosti sa zohľadňuje vplyv finančných derivátov, vkladov a metód efektívneho riadenia portfólia;
e)
‚váženou priemernou splatnosťou‘ sa rozumie vážený priemer doby splatnosti všetkých podkladových cenných papierov vo fonde, ktorý odráža jednotlivé podiely v každom nástroji, za predpokladu, že doba splatnosti nástroja s pohyblivou úrokovou sadzbou je čas zostávajúci do ďalšej zmeny úrokovej sadzby na úrokovú sadzbu peňažného trhu a nie zostávajúci čas, počas ktorého musí byť splatená menovitá hodnota cenného papiera. V praxi sa vážená priemerná splatnosť používa na meranie citlivosti FPT na meniace sa úrokové sadzby na peňažnom trhu;
f)
‚váženou priemernou životnosťou‘ sa rozumie vážený priemer zostávajúcej doby splatnosti každého cenného papiera držaného vo fonde, to znamená doba, pred uplynutím ktorej je istina splatená v plnej výške bez ohľadu na úrok a diskont. Na rozdiel od výpočtu váženej priemernej splatnosti neumožňuje výpočet váženej priemernej životnosti cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou a štruktúrovaných finančných nástrojov používať obdobie zostávajúce do ďalšej zmeny úrokovej sadzby a namiesto toho používa len stanovenú konečnú splatnosť cenného papiera. Vážená priemerná životnosť sa používa na meranie úverového rizika, pretože čím dlhšie je obdobie do splatenia istiny, tým väčšie je úverové riziko. Vážená priemerná životnosť sa tiež používa na obmedzenie rizika likvidity;
g)
‚nástrojmi peňažného trhu‘ sa rozumejú nástroje, ktoré sa zvyčajne obchodujú na peňažnom trhu a majú hodnotu, ktorú je možné kedykoľvek presne stanoviť;
h)
‚správcovskou spoločnosťou‘ sa rozumie spoločnosť, ktorej bežnou činnosťou je správa portfólia FPT.“
Článok 2
Prechodné ustanovenia
Národné centrálne banky môžu naďalej zbierať štatistické informácie podľa nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od FPT, ktoré sú rezidentmi v ich členských štátoch, identifikovaných v súlade s pôvodným znením oddielu 2 časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) najneskôr do 31. januáru 2012. Svoje rozhodnutie uplatňovať toto prechodné ustanovenie oznámia všetkým dotknutým FPT. Národné centrálne banky začnú zbierať štatistické informácie od FPT identifikovaných v súlade s článkom 1a nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) najneskôr od 1. februára 2012.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Vo Frankfurte nad Mohanom 25. augusta 2011