SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/76/EU
ze dne 24. listopadu 2010,
kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nadměrné a neobezřetné podstupování rizik v bankovním odvětví vedlo k selhání jednotlivých finančních institucí a k systémovým problémům v členských státech i po celém světě. Jakkoli jsou příčiny takového podstupování rizik četné a složité, orgány dohledu a regulační orgány včetně skupiny G-20 a Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS) se shodují na tom, že k němu přispěly i nevhodné struktury odměňování v některých finančních institucích. Zásady odměňování, které podněcují k podstupování rizik překračujícímu obecnou úroveň rizika tolerovaného danou institucí, mohou narušit řádné a účinné řízení rizik a zhoršit nadměrně rizikové chování. Obzvláště důležité jsou proto mezinárodně dohodnuté a stvrzené zásady pro řádné postupy odměňování vypracované Radou pro finanční stabilitu (FSB) (dále jen „zásady FSB“).
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4) vyžaduje, aby měly úvěrové instituce systémy, strategie, postupy a mechanismy pro řízení rizik, jimž jsou tyto instituce vystaveny. Na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (5) tento požadavek platí pro investiční podniky ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (6). Směrnice 2006/48/ES vyžaduje, aby příslušné orgány tyto systémy, strategie, postupy a mechanismy přezkoumávaly a určovaly, zda kapitál, který daná úvěrová instituce nebo daný investiční podnik drží, zajišťuje řádné řízení a pokrytí rizik, kterým daná úvěrová instituce nebo investiční podnik jsou nebo by mohly být vystaveny. Tento dohled se vůči bankovním skupinám provádí na konsolidované bázi a zahrnuje finanční holdingové společnosti a přidružené finanční instituce ve všech právních řádech.
(3)
Pro účely řešení potenciálně škodlivých účinků špatně navržených struktur odměňování na řádné řízení rizik a kontrolu rizikového chování jednotlivců by měly být požadavky směrnice 2006/48/ES doplněny o výslovnou povinnost úvěrových institucí a investičních podniků vytvořit a udržovat pro ty kategorie zaměstnanců, jejichž profesní činnosti mají podstatný vliv na celkový rizikový profil těchto úvěrových institucí a investičních podniků, zásady a postupy odměňování, které jsou v souladu s účinným řízením rizik. Tyto kategorie zaměstnanců by měly zahrnovat přinejmenším vrcholné vedení, zaměstnance odpovědné za činnosti, s nimiž je spojeno podstupování rizik a zaměstnance ve vnitřních kontrolních funkcích a všechny zaměstnance, jejichž celková odměna včetně zvláštních penzijních výhod je řadí do stejné třídy odměňování jako vrcholné vedení a zaměstnance odpovědné za činnosti, s nimiž je spojeno podstupování rizik.
(4)
Vzhledem k tomu, že nadměrné a neobezřetné podstupování rizik může narušit finanční zdraví úvěrových institucí nebo investičních podniků a destabilizovat bankovní systém, je důležité, aby byla nová povinnost týkající se politik a postupů odměňování prováděna jednotně a aby zahrnovala všechny aspekty odměňování, včetně platů, zvláštních penzijních výhod a dalších obdobných dávek. V této souvislosti by se zvláštními penzijními výhodami měly rozumět individuálně vyplácené částky poskytované úvěrovou institucí nebo investičním podnikem zaměstnanci na individuálním základě, které jsou poskytovány v souvislosti s odchodem do důchodu nebo před odchodem do důchodu a které lze považovat za pohyblivou složku odměny. Proto je vhodné upřesnit jednoznačné principy řádného odměňování, aby bylo zajištěno, že struktura odměňování nebude jednotlivce povzbuzovat k nadměrnému podstupování rizik nebo morálnímu hazardu a bude v souladu s ochotou dané úvěrové instituce nebo investičního podniku podstupovat rizika, s jejími hodnotami a dlouhodobými zájmy. Odměňování je třeba rovněž přizpůsobit úloze finančního odvětví jakožto mechanismu, jehož prostřednictvím jsou finanční zdroje v hospodářství efektivně alokovány. Tyto principy by měly zejména zaručovat, že navrhované zásady týkající se pohyblivé složky odměny zajistí, aby pobídky odpovídaly dlouhodobým zájmům úvěrové instituce nebo investičního podniku a aby metody výplat posilovaly jejich kapitál Výkonnostní složky odměny by rovněž měly posilovat spravedlnost odměňování v dané úvěrové instituci nebo investičním podniku. V rámci těchto principů je třeba uznat, že úvěrové instituce a investiční podniky mohou určitá ustanovení uplatňovat různým způsobem v závislosti na své velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti svých činností, a zejména že nemusí být pro investiční podniky uvedené v čl. 20 odst. 2 a 3 směrnice 2006/49/ES přiměřené, aby dodržovaly všechny tyto principy. Aby bylo zajištěno, že navrhované zásady odměňování budou začleněny do řízení rizik dané úvěrové instituce nebo investičního podniku, měl by řídící orgán každé úvěrové instituce či investičního podniku v rámci své kontrolní funkce přijmout a pravidelně přezkoumávat obecné zásady, které budou uplatňovány. V této souvislosti by ve vhodných případech a v souladu s vnitrostátním právem obchodních společností mohl být řídící orgán v rámci své kontrolní funkce chápán jako orgán dohledu.
(5)
Mělo by být povinností úvěrových institucí a investičních podniků, které jsou významné z hlediska jejich velikosti, vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti jejich činností, aby zřídily výbor pro odměňování jakožto nedílnou součást jejich řídicí struktury a organizace.
(6)
Komise by do 1. dubna 2013 měla přezkoumat principy, jimiž se řídí zásady odměňování, se zvláštním ohledem na jejich účinnost, provádění a prosazování, přičemž zohlední mezinárodní vývoj včetně jakýchkoli dalších návrhů Rady pro finanční stabilitu a zásad FSB uplatňovaných jinými právními řády, včetně souvislosti mezi plánem pohyblivé složky odměny a nadměrně rizikovým chováním.
(7)
Cílem politiky odměňování by mělo být sladění osobních cílů zaměstnanců s dlouhodobými zájmy dotyčné úvěrové instituce či investičního podniku. Posouzení výkonnostních složek odměny by mělo vycházet z dlouhodobějších výsledků a zohledňovat budoucí rizika spojená s těmito výsledky. Posouzení výsledků by mělo být prováděno na víceletém základě v horizontu nejméně tří až pěti let, aby se zajistilo, že proces posouzení bude založen na dlouhodobějších výsledcích a že skutečně vyplacené výkonnostní složky odměny budou rovnoměrně rozloženy na celý hospodářský cyklus úvěrové instituce nebo investičního podniku. Pro větší sladění pobídek by podstatná část pohyblivé složky odměny všech zaměstnanců, jichž se týkají tyto požadavky, měla být tvořena v závislosti na právní struktuře dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku akciemi úvěrové instituce nebo investičního podniku a nástroji spojenými s nimi, nebo by ji v případě nekótovaných úvěrových institucí nebo investičních podniků měly tvořit jiné nepeněžní nástroje, případně jiné dlouhodobé finanční nástroje, které odpovídajícím způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku. Tyto nástroje by mohly zahrnovat kapitálový nástroj, který by byl v případě závažných finančních problémů dané instituce přeměněn na akcie nebo jinak odepsán. V případech, kdy dotčená úvěrová instituce nevydává dlouhodobé finanční nástroje, by mělo být umožněno poskytovat podstatnou část pohyblivé složky odměny ve formě akcií a nástrojů spojených s akciemi nebo jiných rovnocenných nepeněžních nástrojů. Členské státy nebo jejich příslušné orgány by měly mít možnost omezit druhy a podobu těchto nástrojů, případně používání určitých nástrojů zcela zakázat.
(8)
Pro minimalizaci pobídek k nadměrnému podstupování rizik by poměr pohyblivé složky odměny k celkové odměně měl být vyvážený. Je nezbytné, aby pevná složka mzdy zaměstnance tvořila dostatečně velkou část jeho celkové odměny, a umožnila tak uplatňování plně flexibilních zásad týkajících se pohyblivé složky odměny, včetně možnosti nevyplácet pohyblivou složku odměny vůbec. Za účelem zajištění jednotných postupů odměňování v celém odvětví je vhodné stanovit určité jasné požadavky. Smluvně zaručená pohyblivá složka odměny není v souladu s řádným řízením rizik ani se zásadou odměňování za výsledky a měla by být obecně zakázána.
(9)
Výplata podstatné části pohyblivé složky odměny, například 40 až 60 %, by měla být na přiměřenou dobu odložena. Tato část by se měla výrazně zvyšovat v závislosti na služebním postavení nebo míře odpovědnosti odměňované osoby. Navíc by podstatnou část pohyblivé složky odměny měly v závislosti na právní struktuře dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku tvořit akcie, nástroje spojené s akciemi úvěrové instituce nebo investičního podniku, nebo by ji v případě nekótovaných úvěrových institucí nebo investičních podniků měly tvořit jiné nepeněžní nástroje, případně jiné dlouhodobé finanční nástroje, které odpovídajícím způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku. V této souvislosti má velký význam zásada proporcionality, jelikož uplatňování těchto požadavků nemusí být vždy vhodné v případě malých úvěrových institucí a investičních podniků. S ohledem na omezení týkající se výše pohyblivé složky odměny vyplácené v hotovosti a bezodkladně by měla být výše pohyblivé složky odměny vyplácené v hotovosti nebo jako peněžní ekvivalent a nepodléhající odkladu omezena za účelem sladění osobních cílů zaměstnanců s dlouhodobým zájmem úvěrové instituce nebo investičního podniku.
(10)
Úvěrové instituce a investiční podniky by měly zajistit, aby celková výše pohyblivé složky odměny neomezovala jejich schopnost posilovat svůj kapitál. Míra potřebného navýšení kapitálu by měla záviset na aktuálním kapitálovém postavení dané úvěrové instituce nebo investičního podniku. V této souvislosti by příslušné orgány členských států měly mít pravomoc omezit pohyblivou složku odměny mimo jiné tím, že stanoví její výši jako procentní podíl na celkových čistých výnosech v případě, že je tato složka odměny neslučitelná s udržováním řádného kapitálu.
(11)
Úvěrové instituce a investiční podniky by měly od svých zaměstnanců vyžadovat, aby se zavázali nepoužívat osobní zajišťovací strategie či pojištění, jimiž by mohli ohrozit důsledky provázání s riziky, které bylo zakotveno v systémech jejich odměňování.
(12)
Pokud jde o subjekty, které využívají výjimečného státního zásahu, mělo by být jejich prioritou vytvoření vlastního kapitálu a vrácení podpory poskytnuté daňovými poplatníky. Veškeré platby pohyblivé složky odměny by měly odrážet tyto priority.
(13)
Principy týkající se řádné politiky odměňování uvedené v doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb (7) jsou v souladu s principy stanovenými touto směrnicí a tyto principy doplňují.
(14)
Ustanoveními o odměňování by neměl být dotčen plný výkon základních práv zakotvených ve Smlouvách, zejména ustanovení čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, obecné zásady vnitrostátního smluvního a pracovního práva, právní předpisy týkající se práv a zapojení akcionářů a obecné povinnosti správních orgánů a orgánů dohledu dotyčných institucí, jakož ani případná práva sociálních partnerů uzavírat a prosazovat kolektivní smlouvy v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi.
(15)
Aby bylo zajištěno rychlé a účinné prosazování, měly by mít příslušné orgány též pravomoc ukládat nebo uplatňovat finanční či nefinanční sankce nebo jiná opatření v případě porušení povinnosti podle směrnice 2006/48/ES, včetně požadavku zavést takové zásady odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik. Tato opatření a sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. V zájmu zajištění souladu a rovných podmínek by Komise měla podrobit přijímání a uplatňování těchto opatření a sankcí členskými státy přezkumu, a to na souhrnném základě a s ohledem na soulad v celé Unii.
(16)
Aby byl zajištěn účinný dohled nad riziky, která představují nevhodné struktury odměňování, měly by být zásady a postupy odměňování přijímané úvěrovými institucemi a investičními podniky začleněny do oblasti působnosti dohledu podle směrnice 2006/48/ES. V rámci tohoto dohledu by orgány dohledu měly zhodnotit, zda je pravděpodobné, že takové politiky a postupy budou povzbuzovat dotyčné zaměstnance k nadměrnému podstupování rizik. CEBS by měl navíc zajistit vypracování pokynů pro posuzování vhodnosti osob, které přímo řídí činnost úvěrové instituce.
(17)
Zelená kniha Komise ze dne 2. června 2010 o správě a řízení podniku ve finančních institucích a politice odměňování uvádí řadu nedostatků ve správě a řízení úvěrových institucí a investičních podniků, které by měly být řešeny. Mezi řešeními uvádí Komise potřebu významně zpřísnit požadavky týkající se osob, které skutečně řídí činnost úvěrové instituce a které by měly být dostatečně bezúhonné a mít odpovídající zkušenosti a u nichž by měla být rovněž posuzována jejich odborná způsobilost k výkonu profesních činností. Zelená kniha rovněž zdůrazňuje potřebu zlepšit zapojení akcionářů do schvalování zásad odměňování. Evropský parlament a Rada berou na vědomí úmysl Komise předložit jako následné kroky, tam kde je to vhodné, legislativní návrhy týkající se těchto otázek.
(18)
V zájmu zlepšení průhlednosti postupů odměňování v úvěrových institucích a investičních podnicích, by měly příslušné orgány členských států shromažďovat informace o odměňování, aby mohly srovnat trendy odměňování podle kategorií kvantitativních informací, které jsou tyto úvěrové instituce nebo investiční podniky povinny podle této směrnice zveřejnit. Příslušné orgány by měly tyto informace poskytnout výboru CEBS, aby mohl provést podobné posouzení na úrovni Unie.
(19)
Na podporu sbližování dohledu při hodnocení zásad a postupů odměňování a s cílem umožnit shromažďování informací a jednotné uplatňování zásad odměňování v bankovním odvětví by měl výbor CEBS vypracovat pokyny pro řádné zásady odměňování v bankovním odvětví. V rozsahu, v němž se pokyny vztahují i na zásady odměňování osob, které se účastní poskytování investičních služeb a provádění investiční činnosti úvěrových institucí a investičních podniků ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, by měl být při vypracování takových pokynů nápomocen Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry. CEBS by měl vést otevřené veřejné konzultace o technických normách a analyzovat potenciálně související náklady a přínosy. Komisi by mělo být umožněno předkládat legislativní návrhy na pověření evropského orgánu bankovního dohledu a v nezbytném rozsahu evropského orgánu dohledu pro trhy a cenné papíry, zřízených v souladu s de Larosièrovým postupem finančního dohledu, vypracováním návrhů technických a prováděcích předpisů umožňujících shromažďování informací a jednotné uplatňování zásad odměňování v bankovním odvětví, které by měla Komise přijmout.
(20)
Jelikož špatně navržené zásady odměňování a systémy pobídek mohou na nepřijatelnou míru zvýšit rizika, kterým jsou vystaveny úvěrové instituce a investiční podniky, měla by se urychleně přijmout nápravná a případně i vhodná korigující opatření. Je tudíž vhodné zajistit, aby příslušné orgány měly pravomoc ukládat příslušným subjektům kvalitativní či kvantitativní opatření, jejichž cílem je řešit problémy zjištěné v zásadách odměňování v rámci postupu dohledu podle pilíře 2. Ke kvalitativním opatřením, která mají příslušné orgány k dispozici, patří požadavek, aby úvěrové instituce a investiční podniky snížily riziko spojené s jejich činnostmi, produkty či systémy, včetně zavedení změn v jejich struktuře odměňování nebo zmražení pohyblivé složky odměny, nejsou-li v souladu s účinným řízením rizik. Ke kvantitativním opatřením patří požadavek na držení dodatkového kapitálu.
(21)
Pro řádné zásady odměňování mají zásadní význam vhodné struktury řízení, transparentnost a zveřejňování údajů. V zájmu zajištění dostatečné transparentnosti svých struktur odměňování a souvisejícího rizika pro trh by úvěrové instituce a investiční podniky měly zveřejňovat podrobné údaje o svých zásadách, postupech odměňování a o částkách uváděných z důvodu důvěrnosti jako souhrnné pro ty zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na celkový rizikový profil dané úvěrové instituce nebo investičního podniku. Tyto informace by měly být zpřístupněny všem zúčastněným subjektům (akcionářům, zaměstnancům a veřejnosti). Touto povinností by však neměla být dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8).
(22)
S cílem zajistit plnou účinnost ustanovení o odměňování uvedených v této směrnici a předejít diskriminačnímu účinku při jejich uplatňování měla by být tato ustanovení uplatňována i na odměnu náležející na základě smluv uzavřených před datem účinnosti prováděcích předpisů v jednotlivých členských státech a poskytnutou či vyplacenou po tomto datu. K zabezpečení cílů této směrnice, zejména účinného řízení rizik s ohledem na období stále se vyznačující vysokým stupněm finanční nestability, a k předejití riziku obcházení ustanovení o odměňování uvedených v této směrnici v období před jejich provedením je navíc nezbytné uplatňovat tato ustanovení na odměnu přiznanou v souvislosti se službami poskytnutými v roce 2010, avšak nevyplacenou před datem účinnosti prováděcích předpisů v jednotlivých členských státech.
(23)
Přezkum rizik, kterým by mohla být úvěrová instituce vystavena, by měl vést k účinným opatřením dohledu. Proto je nezbytné, aby bylo dosaženo dalšího sbližování s cílem podpořit společná rozhodnutí orgánů dohledu a zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže v rámci Unie.
(24)
Úvěrové instituce, které investují do resekuritizací, jsou podle směrnice 2006/48/ES povinny postupovat s náležitou péčí i ve věci podkladových sekuritizací a nesekuritizačních expozic, které jsou základem výsledných resekuritizací. Úvěrové instituce by měly posoudit, zda expozice v rámci programů obchodních cenných papírů zajištěných aktivy (ABCP) představují resekuritizační expozice, včetně expozic v rámci programů s přednostními tranšemi obsahujícími samostatná portfolia celých úvěrů, z nichž žádný nepředstavuje sekuritizační či resekuritizační expozici, a u nichž ochranu jednotlivých investic před první ztrátou poskytuje subjekt prodávající úvěry. Ve druhém ze zmíněných případů by likviditní facilita příslušného portfolia většinou neměla být považována za resekuritizační expozici, neboť tato facilita představuje tranši jediného portfolia aktiv (tj. příslušného portfolia celých úvěrů), jež neobsahuje žádné sekuritizační expozice. Oproti tomu úvěrové posílení v rámci celého programu, které by se vztahovalo pouze na některé ze ztrát přesahující ochranu poskytovanou prodávajícím napříč jednotlivými portfolii, by většinou představovalo tranšování rizika portfolia skládajícího se z většího počtu aktiv a obsahujícího alespoň jednu sekuritizační expozici, a bylo by tudíž resekuritizační expozicí. Avšak v případě, že je tento program plně financován pomocí jediného druhu obchodního cenného papíru, a pokud úvěrové posílení v rámci celého programu nepředstavuje resekuritizaci nebo pokud je obchodní cenný papír plně podporován sponzorující úvěrovou institucí, v důsledku čehož je investor do obchodního cenného papíru fakticky vystaven riziku selhání sponzora namísto rizika spojeného s podkladovým portfoliem či podkladovými aktivy, pak by tento obchodní cenný papír neměl být obecně považován za resekuritizační expozici.
(25)
Ustanovení o obezřetném oceňování ve směrnici 2006/49/ES by měla platit pro všechny nástroje oceňované reálnou hodnotou v obchodním i neobchodním portfoliu institucí. Mělo by být vyjasněno, že pokud by uplatnění obezřetného oceňování vedlo k nižší zůstatkové hodnotě, než jaká byla původně evidována v účetnictví, měla by být absolutní hodnota rozdílu odečtena od kapitálu.
(26)
Instituce by měly mít možnost volby, zda u sekuritizačních pozic, jež podle této směrnice obdrží rizikovou váhu 1 250 %, použijí kapitálový požadavek, nebo je odečtou od kapitálu, bez ohledu na to, zda jsou pozice součástí obchodního či neobchodního portfolia.
(27)
Kapitálové požadavky na vypořádací rizika by měly platit i pro neobchodní portfolio.
(28)
Instituce, které jsou původci nebo sponzory, by neměly mít možnost obcházet zákaz skryté podpory využitím svých obchodních portfolií k poskytnutí takové podpory.
(29)
Aniž jsou dotčena zveřejnění údajů výslovně požadovaná touto směrnicí, cílem požadavků na zveřejnění by mělo být poskytnout účastníkům trhu přesné a komplexní informace ohledně rizikového profilu jednotlivých institucí. Instituce by proto měly být povinny zveřejňovat doplňující informace výslovně uvedené v této směrnici, pokud je takové zveřejnění nezbytné k naplnění uvedeného cíle.
(30)
Aby zajistily jednotné provádění směrnice 2006/48/ES v celé Unii, zřídily Komise a výbor CEBS v roce 2006 pracovní skupinu (Skupina pro provedení směrnice o kapitálových požadavcích, Capital Requirements Directive Transposition Group - CRDTG), která byla pověřena projednáním a řešením obtíží spojených s provedením směrnice. Podle skupiny pro provedení směrnice o kapitálových požadavcích je třeba určitá technická ustanovení směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES dále upřesnit. Proto je vhodné tato ustanovení upřesnit.
(31)
Pokud externí rating sekuritizační pozice zahrnuje účinek zajištění úvěrového rizika poskytovaného investiční institucí samotnou, neměla by mít daná instituce možnost získat prospěch z nižší rizikové váhy vyplývající z tohoto zajištění rizika. Nemělo by dojít k odpočtu sekuritizace od kapitálu, existují-li jiné způsoby určení rizikové váhy v souladu se skutečným rizikem pozice, které neberou takové zajištění úvěrového rizika v úvahu.
(32)
V oblasti sekuritizace by měly být požadavky na zveřejnění kladené na instituce značně zpřísněny. Měly by zejména zohledňovat rizika sekuritizačních pozic v obchodním portfoliu. S cílem zajistit dostatečnou transparentnost povahy sekuritizačních činností instituce by zveřejněné údaje měly dále vyjadřovat rozsah, v němž daná instituce sponzoruje sekuritizační jednotky pro speciální účel, a zapojení určitých přidružených subjektů, neboť úzce spřízněné strany mohou pro dotyčnou instituci představovat trvalá rizika.
(33)
Kapitálové požadavky pro specifické riziko u sekuritizačních pozic by měly být sladěny s kapitálovými požadavky v obchodním portfoliu, protože ty zajišťují diferencovanější a vůči riziku citlivější zacházení se sekuritizačními pozicemi.
(34)
Vzhledem k nedávným špatným výsledkům by standardy interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků souvisejících s tržním rizikem měly být zpřísněny. Zejména je třeba doplnit jejich způsob zachycování rizik, pokud jde o úvěrová rizika v obchodním portfoliu. Kromě toho by kapitálové požadavky měly obsahovat složku přiměřenou stresovým podmínkám, která by kapitálové požadavky zpřísnila s ohledem na zhoršující se podmínky na trhu a omezila možnost procyklického chování. Instituce by měly také provést reverzní stresové testy, aby vyzkoušely, které scénáře by mohly ohrozit životaschopnost instituce, s výjimkou případu, kdy mohou prokázat, že takový test je zbytečný. Vzhledem k nedávným konkrétním obtížím, které vznikly při zacházení se sekuritizačními pozicemi pomocí přístupů založených na interních modelech, měla by být možnost institucí modelovat rizika sekuritizace v obchodním portfoliu omezena a automaticky by měl být pro sekuritizační pozice v obchodním portfoliu povinný standardizovaný kapitálový požadavek.
(35)
Tato směrnice stanoví omezené výjimky pro některé činnosti obchodování s korelací, podle kterých může instituci její orgán dohledu povolit vypočítat komplexní rizikový kapitálový požadavek za předpokladu, že budou plně dodrženy minimální požadavky. V takových případech by měly podléhat tyto činnosti instituce kapitálovému požadavku rovnajícímu se vyššímu z kapitálového požadavku vypočteného v souladu s vnitřním postupem, a 8 % kapitálového požadavku pro specifická rizika podle standardizované metody. Tyto expozice by neměly podléhat požadavku pro dodatečné riziko, nýbrž měly by být začleněny do hodnot „rizikového potenciálu“ a do hodnot „stresového rizikového potenciálu“.
(36)
Podle článku 152 směrnice 2006/48/ES musí mít určité úvěrové instituce během tří dvanáctiměsíčních období mezi 31. prosincem 2006 a 31. prosincem 2009 k dispozici kapitál, který je vyšší nebo se rovná určitým stanoveným minimálním částkám. Vzhledem k současné situaci v bankovním odvětví a k prodloužení přechodných ustanovení týkajících se minimálního kapitálu přijatých Basilejským výborem pro bankovní dohled je vhodné prodloužit tento požadavek na omezenou dobu, a to do 31. prosince 2011.
(37)
Aby úvěrové instituce nebyly během přechodného období kvůli neodůvodněným a nepřiměřeným nákladům na provádění odrazovány od přechodu k přístupu založenému na interním ratingu (IRB) nebo pokročilým přístupům k měření určeným pro výpočet kapitálových požadavků, mělo by být úvěrovým institucím, které uskuteční přechod k přístupu založenému na interním ratingu nebo pokročilým přístupům k měření od 1. ledna 2010, a které do té doby vypočítávaly své kapitálové požadavky v souladu s jinými méně propracovanými přístupy, v případě souhlasu orgánu dohledu umožněno používat méně propracované přístupy jako základ pro výpočet přechodné minimální úrovně. Příslušné orgány by měly své trhy pozorně sledovat, zajišťovat rovné podmínky na všech svých trzích a v tržních segmentech a předcházet narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
(38)
V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (9) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.
(39)
Ustanovení této směrnice představují jednotlivé kroky v reformním procesu, který je reakcí na finanční krizi. V souladu se závěry, k nimž dospěla skupina G20, Rada pro finanční stabilitu a Basilejský výbor pro bankovní dohled, je možné, že bude třeba provést další reformy, včetně vytvoření proticyklických rezerv, modelu „dynamického oprávkování“, metody výpočtu kapitálových požadavků podle směrnice 2006/48/ES a doplňkových opatření pro povinnosti úvěrových institucí stanovené na základě rizik s cílem omezit vytváření pákového efektu v bankovním systému. Aby mohla být zajištěna demokratická kontrola reformního procesu, měly by do něj být včas a účinně zapojeny Evropský parlament a Rada.
(40)
Komise by měla provádět přezkum používání směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, aby zajistila spravedlivé uplatňování jejich ustanovení, které nepovede k diskriminaci mezi úvěrovými institucemi na základě jejich právní struktury či vlastnického modelu.
(41)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy směrnice 2006/48/ES týkající se vyjasnění definic pro zajištění jednotného uplatňování uvedené směrnice nebo se zřetelem na vývoj na finančních trzích; přizpůsobení terminologie a znění definic terminologii a znění definic v pozdějších aktech týkajících se úvěrových institucí a souvisejících oblastí; rozšíření nebo terminologické úpravy seznamu činností podléhajících vzájemnému uznávání podle uvedené směrnice se zřetelem k vývoji na finančních trzích; oblastí, v nichž si příslušné orgány vyměňují informace; změn ustanovení uvedené směrnice o kapitálu v důsledku vývoje účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu; rozšíření seznamu kategorií expozic pro účely standardizovaného přístupu nebo přístupu založeném na interním ratingu se zřetelem k vývoji na finančních trzích; úprav hodnot ve vztahu k těmto kategoriím expozic zřetelem k účinkům inflace; seznamu a klasifikace podrozvahových položek; a úpravy specifických ustanovení a kritérií pro zacházení s úvěrovým rizikem protistrany, pro organizaci a řízení rizik, pro standardizovaný přístup a přístup založený na interním ratingu, pro snižování úvěrového rizika, pro sekuritizaci, pro operační riziko, pro přezkum a hodnocení příslušnými orgány a pro zveřejňování se zřetelem k vývoji na finančních trzích nebo k vývoji účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu. Komise by měla být dále zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o opatření pro upřesnění velikosti náhlých a neočekávaných změn úrokových sazeb za účelem přezkumu a hodnocení úvěrových rizik neobchodního portfolia orgány příslušnými podle směrnice 2006/48/ES; pro dočasné snížení minimální úrovně kapitálu nebo rizikových vah vymezených v uvedené směrnici se zřetelem ke zvláštním okolnostem; pro vyjasnění vynětí některých expozic z působnosti ustanovení uvedené směrnice o vysokých expozicích; a pro úpravu kritérií pro posuzování navrhovaného nabyvatele účasti v úvěrové instituci podle uvedené směrnice z hlediska vhodnosti nabyvatele a finanční rozumnosti navrhovaného nabytí.
(42)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy směrnice 2006/49/ES týkající se vyjasnění definic za účelem zajištění jednotného používání uvedené směrnice nebo s přihlédnutím k vývoj na finančních trzích; částek počátečního kapitálu podle ustanovení uvedené směrnice nebo konkrétních částek nezbytných pro výpočet kapitálových požadavků pro obchodní portfolio s ohledem na vývoj v hospodářské a měnové oblasti; kategorií investičních podniků, kterým lze povolit výjimku z požadavku na minimální kapitál s ohledem na vývoj na finančních trzích; vyjasnění požadavku, aby investiční podniky držely kapitál rovnající se jedné čtvrtině jejich fixních režijních nákladů za předchozí rok za účelem zajištění jednotného uplatňování uvedené směrnice; harmonizace terminologie a definic s pozdějšími právními předpisy; technických ustanovení uvedené směrnice o výpočtu kapitálových požadavků pro různé kategorie rizik a expozic, o využití interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků a o obchodování s ohledem na vývoj na finančních trzích nebo v oblasti měření rizik, účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dozoru; výsledků přezkumu v různých oblastech souvisejících s oblastí působnosti směrnice 2004/39/ES.
(43)
Evropský parlament a Rada by měly mít možnost vyslovit proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by mělo být možné prodloužit tuto lhůtu o tři měsíce. Evropskému parlamentu a Radě by mělo být umožněno informovat ostatní orgány o svém záměru námitky nevyslovit. Takové rychlé schválení aktů v přenesené pravomoci je obzvláště vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, například v případě harmonogramů stanovených v základním aktu, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci.
(44)
V prohlášení č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu podepsanou dne 13. prosince 2007, vzala tato konference na vědomí záměr Komise pokračovat při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb v konzultacích s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy.
(45)
Jelikož cílů této směrnice, totiž vyžadování, aby úvěrové instituce a investiční podniky zavedly zásady odměňování, které jsou v souladu s účinným řízením rizik, a aby upravily určité kapitálové požadavky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.
(46)
Směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2006/48/ES
Směrnice 2006/48/ES se tímto mění takto:
1)
Článek 4 se mění takto:
a)
Vkládají se body, které znějí:
„40a)
‚resekuritizací‘ se rozumí sekuritizace, u níž je riziko spojené s podkladovým portfoliem expozic rozděleno do tranší a alespoň jedna z podkladových expozic je sekuritizační pozicí;
40b)
‚resekuritizační pozicí‘ se rozumí jakákoli expozice v resekuritizaci;“.
b)
Vkládá se nový bod, který zní:
„49)
‚zvláštními penzijními výhodami‘ se rozumějí penzijní výhody poskytované individuálně úvěrovou institucí zaměstnanci jako součást pohyblivé složky odměny, které nezahrnují kumulované nároky zaměstnance získané v souladu s penzijním systémem dané společnosti.“
2)
V článku 11 odst. 1 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje vypracování pokynů pro posuzování vhodnosti osob, které přímo řídí činnost úvěrové instituce.“
3)
Článek 22 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Příslušné orgány domovského členského státu vyžadují, aby každá úvěrová instituce měla spolehlivé řídící systémy, včetně jasné organizační struktury s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti, účinné postupy k určení, řízení, kontrole a ohlašování rizik, kterým je nebo by mohla být vystavena, přiměřené mechanismy vnitřní kontroly, včetně řádných administrativních a účetních postupů, a politiky a postupy odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik a takové řízení rizik podporují.“
b)
Vkládají se nové odstavce, které znějí:
„3. Příslušné orgány domovského členského státu používají shromážděné informace v souladu s kritérii pro zveřejňování údajů stanovenými v bodě 15 písm. f) části 2 přílohy XII ke srovnávání trendů a postupů odměňování. Příslušné orgány poskytnou tyto informace Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu.
4. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje, aby existovaly pokyny pro řádné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v bodech 23 a 24 přílohy V. Pokyny zohledňují zásady řádné politiky odměňování uvedené v doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb (10).
Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje zejména, aby existovaly pokyny:
a)
které stanoví kriteria pro vhodný poměr mezi pevnou a pohyblivou složkou celkové odměny ve smyslu bodu 23 písm. l) přílohy V;
b)
jimiž se stanoví způsobilé nástroje ve smyslu bodu 23 písm. o) podbodu ii) přílohy V, které dostatečným způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu úvěrové instituce ve smyslu bodu 23 písm. o) uvedené přílohy.
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry úzce spolupracuje s Evropským výborem orgánů bankovního dohledu při zajišťování pokynů pro politiky odměňování pro kategorie zaměstnanců, kteří se podílejí na zajišťování investičních služeb a činností ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES.
Evropský výbor orgánů bankovního dohledu používá informace, které obdrží od příslušných orgánů v souladu s odstavcem 3 ke srovnávání trendů a postupů odměňování na úrovni Unie.
5. Příslušné orgány domovského členského státu shromažďují informace o počtu jednotlivých zaměstnanců na úvěrovou instituci nacházejících se v příjmové skupině nejméně 1 milion EUR a více, včetně informací o příslušné obchodní oblasti, hlavních složkách mzdy, prémiích, odměnách vázaných na plnění dlouhodobých cílů a příspěvcích na důchodové zabezpečení. Uvedené informace předají Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu, jež je zveřejní na souhrnném základě pro domovský členský stát za použití jednotného formátu. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu může vypracovat pokyny usnadňující provádění tohoto odstavce a zajistí soulad shromážděných informací.
4)
V článku 54 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy zajistí, aby pro účely prvního odstavce jejich příslušné orgány měly pravomoc ukládat nebo uplatňovat finanční a nefinanční sankce nebo jiná opatření. Tyto sankce nebo opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.“
5)
V čl. 57 odst. 1 se písmeno r) nahrazuje tímto:
„r)
hodnota expozice sekuritizačních pozic, které podle této směrnice obdrží rizikovou váhu 1 250 %, a hodnota expozice sekuritizačních pozic v obchodním portfoliu, které by obdržely rizikovou váhu 1 250 %, pokud by byly v neobchodním portfoliu stejných úvěrových institucí.“
6)
V článku 64 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Úvěrové instituce při výpočtu hodnoty kapitálu uplatňují požadavky části B přílohy VII směrnice 2006/49/ES na veškerá svá aktiva oceňovaná reálnou hodnotou a od součtu položek v čl. 57 písm. a) až ca) minus i) až k) odečtou hodnotu jakékoli další nezbytné úpravy ocenění. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu stanoví pokyny týkající se podrobností uplatňování tohoto ustanovení.“
7)
V článku 66 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Polovina součtu položek v čl. 57 písm. l) až r) se odečte od součtu položek v písmenech a) až ca) minus i) až k) uvedeného článku a zpoloviny od součtu položek v písmenech d) až h) uvedeného článku při použití omezení podle odstavce 1 tohoto článku. Jestliže polovina součtu položek v čl. 57 písm. l) až r) převyšuje součet položek v čl. 57 písm. d) až h), odečte se tento rozdíl od součtu položek v písmenech a) až ca) minus i) až k) uvedeného článku.
Položky v čl. 57 písm. r) se neodečítají, pokud byly zahrnuty do výpočtu hodnot rizikově vážené expozice pro účely článku 75, jak je uvedeno v této směrnici, nebo do výpočtu kapitálových požadavků, jak je uvedeno v příloze I nebo V směrnice 2006/49/ES.“
8)
V článku 75 se písmena b) a c) nahrazují tímto:
„b)
v případě činnosti související s jejich obchodním portfoliem, pro poziční riziko a riziko protistrany a v rozsahu, v němž je povoleno překročení limitů stanovených v článcích 111 až 117, pro velké angažovanosti překračující takové limity, kapitálové požadavky vypočítané podle článku 18 a článků 28 až 32 směrnice 2006/49/ES;
c)
pro devizové riziko, vypořádací riziko a komoditní riziko vyplývající z veškeré jejich podnikatelské činnosti kapitálové požadavky vypočítané podle článku 18 směrnice 2006/49/ES;“.
9)
V článku 101 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Úvěrová instituce, která je sponzorem, nebo úvěrová instituce, která je původcem, a v jakékoli sekuritizaci využila článku 95 při výpočtu hodnot rizikově vážené expozice nebo prodala sekuritizační jednotce pro speciální účel nástroje ze svého obchodního portfolia, aby již nebylo nutné držet kapitál pro rizika vyplývající z těchto nástrojů, neposkytne s cílem snížit potenciální nebo skutečné ztráty investorů podporu sekuritizaci, která by překračovala její smluvní závazky.“
10)
Článek 136 se mění takto:
a)
V odst. 1 druhém pododstavci se doplňují písmena, která znějí:
„f)
požadovat od uvěrových institucí omezení pohyblivé složky odměny stanovením její výše jako procentního podílu celkových čistých výnosů v případě, že je tato složka odměny neslučitelná s udržováním řádného kapitálového základu;
g)
požadovat od úvěrových institucí, aby použily čistý zisk k posílení kapitálového základu.“
b)
V odstavci 2 se vkládá pododstavec, který zní:
„Pro účely určení přiměřené úrovně kapitálu na základě přezkumu a vyhodnocení provedených podle článku 124 příslušné orgány posoudí, zda je pro zachycení rizik, jimž úvěrová instituce je či může být vystavena, nutné uložit specifický požadavek ohledně kapitálu přesahující minimální úroveň, s přihlédnutím:
a)
ke kvantitativním a kvalitativním aspektům procesu hodnocení úvěrových institucí uvedeného v článku 123;
b)
k systémům, postupům a mechanismům úvěrových institucí uvedeným v článku 22;
c)
k výsledku přezkumu a vyhodnocení provedených v souladu s článkem 124.“
11)
V článku 145 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Úvěrové instituce přijmou formální zásady pro plnění požadavků na zveřejnění uvedených v odstavcích 1 a 2 a zavedou zásady pro hodnocení přiměřenosti zveřejňovaných údajů, včetně jejich ověřování a frekvence zveřejňování. Úvěrové instituce zavedou rovněž zásady pro hodnocení toho, zda jejich zveřejňované údaje plně informují účastníky trhu o rizikovém profilu daných úvěrových institucí.
Jestliže tyto zveřejňované údaje neinformují účastníky trhu o rizikovém profilu v plném rozsahu, zveřejní úvěrové instituce údaje nutné vedle údajů požadovaných v souladu s odstavcem 1. Jsou však povinny zveřejňovat pouze údaje, jež jsou podstatné a nejsou citlivé či důvěrné podle technických kritérií stanovených v části 1 přílohy XII.“
12)
Název hlavy VI se nahrazuje tímto:
„AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A ZMOCŇOVACÍ USTANOVENÍ“
13)
Článek 150 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Aniž je, co se týče kapitálu, dotčen návrh, který má Komise předložit podle článku 62, přijímají se technické úpravy v následujících oblastech prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci postupem podle článků 151a a za podmínek stanovených v článcích 151b a 151c:
a)
vyjasnění definic pro zajištění jednotného uplatňování této směrnice,
b)
vyjasnění definic tak, aby byl při uplatňování této směrnice brán zřetel na vývoj finančních trhů,
c)
přizpůsobení terminologie a znění definic terminologii a znění definic v pozdějších aktech týkajících se úvěrových institucí a souvisejících oblastí,
d)
rozšíření nebo terminologická úprava seznamu zmíněného v článcích 23 a 24 a obsaženého v příloze I se zřetelem k vývoji na finančních trzích,
e)
oblasti, v nichž si příslušné orgány vyměňují informace, uvedené v článku 42,
f)
technické úpravy článků 56 až 67 a článku 74 v důsledku vývoje účetních standardů nebo požadavků, které berou v úvahu právní předpisy Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu,
g)
změna seznamu kategorií expozic uvedeného v článcích 79 a 86 se zřetelem k vývoji na finančních trzích,
h)
hodnota uvedená v čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 86 odst. 4 písm. a), příloze VII části 1 bodě 5 a v příloze VII části 2 bodě 15 se zřetelem k účinkům inflace,
i)
seznam a klasifikace podrozvahových položek v přílohách II a IV,
j)
úprava příloh III a V až XII se zřetelem k vývoji na finančních trzích (zejména k novým finančním produktům) nebo k vývoji účetních standardů nebo požadavků, které berou v úvahu právní předpisy Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu.
1a. Následující opatření se přijmou regulativním postupem podle článku 151 odst. 2a:
a)
technické úpravy seznamu v článku 2,
b)
změna výše počátečního kapitálu stanovené v článku 9 se zřetelem k hospodářskému a měnovému vývoji,“.
b)
Odstavec 2 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Komise může přijmout následující opatření:“
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Opatření uvedená v prvním pododstavci písm. a), b), c) a f) se přijmou prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 151a, a za podmínek stanovených v článcích 151b a 151c. Opatření uvedená v prvním pododstavci písm. d) a e) se přijmout regulativním postupem podle čl. 151 odst. 2a.“
14)
V článku 151 se odstavce 2 a 3 zrušují.
15)
Vkládají se nové články, který znějí:
„Článek 151a
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 150 odst. 1 a čl. 150 odst. 2 druhém pododstavci první větě je svěřena Komisi na období 4 let od 15. prosince 2010. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 151b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek uvedených v článcích 151b a 151c.
Článek 151b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 150 odst. 1 a čl. 150 odst. 2 druhém pododstavci první větě kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 151c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je v souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie odůvodní.“
16)
V článku 152 se vkládají odstavce, které znějí:
„5a. Úvěrové instituce, které vypočítávají hodnoty rizikově vážené expozice podle článků 84 až 89, musí mít do 31. prosince 2011 k dispozici kapitál, který je vždy vyšší než částka uvedená v odstavci 5c nebo případně 5d, nebo se jí rovná.
5b. Úvěrové instituce, které pro výpočet svých kapitálových požadavků ke krytí operačního rizika používají pokročilé přístupy k měření podle článku 105, musí mít do 31. prosince 2011 k dispozici kapitál, který je vždy vyšší než částka uvedená v odstavci 5c nebo případně 5d, nebo se jí rovná.
5c. Částka uvedená v odstavcích 5a a 5b činí 80 % celkového minimálního objemu kapitálu, který by úvěrová instituce musela mít k dispozici podle článku 4 směrnice 93/6/EHS a směrnice 2000/12/ES ve znění platném před 1. lednem 2007.
5d. Po schválení příslušnými orgány může u úvěrových institucí podle odstavce 5e částka uvedená v odstavcích 5a a 5b činit až 80 % celkového minimálního objemu kapitálu, který by tyto úvěrové instituce musely mít k dispozici podle kteréhokoli z článků 78 až 83, článku 103 nebo 104 a směrnice 2006/49/ES ve znění platném před 1. lednem 2011.
5e. Úvěrová instituce může odstavec 5d uplatnit pouze v případě, že přístup založený na interním ratingu nebo pokročilé přístupy k měření určené pro výpočet svých kapitálových požadavků začala používat od 1. ledna 2010 nebo později.“
17)
V článku 154 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. Až do 31. prosince 2012 nemůže být vážený průměr LGD pro všechny retailové expozice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi a na které se nevztahují záruky ústředních vlád, nižší než 10 %.“
18)
V článku 156 se za odstavec 3 vkládají pododstavce, který znějí:
„Komise do 1. dubna 2013 přezkoumá ustanovení o odměňování, včetně ustanovení uvedených v přílohách V a XII, a podá o nich zprávu, přičemž se zaměří především na účinnost, provádění a prosazování těchto ustanovení a zohlední mezinárodní vývoj. Účelem tohoto přezkumu je zjistit případné mezery vyplývající z uplatnění zásady proporcionality na uvedená ustanovení. Komise svojí zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě spolu s případnými vhodnými návrhy.
V zájmu zajištění souladu a rovných podmínek podrobí Komise provádění článku 54 přezkumu, při němž se zaměří na soulad těchto sankcí a jiných opatření uložených a prováděných v celé Unii a v případě potřeby předloží návrhy na změny.
Komisí pravidelným přezkum uplatňování této směrnice zajistí, aby způsob jejího uplatňování nevedl ke zjevné diskriminaci mezi úvěrovými institucemi na základě jejich právní struktury či modelu vlastnictví.
Aby se zajistil soulad v obezřetnostním přístupu ke kapitálu, přezkoumá Komise význam odkazu na nástroje ve smyslu čl. 66 odst. 1a písm. a) v čl. 23 písm.o) bod ii) přílohy V pro tuto směrnici, jakmile zahájí přezkum definice kapitálových nástrojů v souladu s články 56 až 67.“
19)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 156a
Do 31. prosince 2011 přezkoumá Komise vhodnost změn k uvedení přílohy IX této směrnice do souladu s mezinárodními dohodami, pokud jde o požadavky na kapitál úvěrových institucí pro sekuritizační pozice, a podá o tom zprávu. Komise tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě společně s případnými vhodnými legislativními návrhy.“
20)
Přílohy se mění v souladu s přílohou I této směrnice.
Článek 2
Změny směrnice 2006/49/ES
Směrnice 2006/49/ES se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci se doplňuje písmeno, které zní:
„t)
‚sekuritizační pozicí‘ a ‚resekuritizační pozicí‘ sekuritizační pozice a resekuritizační pozice ve smyslu směrnice 2006/48/ES.“
2)
V čl. 17 odst. 1 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Pokud instituce vypočítává pro účely přílohy II této směrnice hodnoty rizikově vážených expozic v souladu s články 84 až 89 směrnice 2006/48/ES, použijí se pro účely výpočtu stanoveného v části 1 oddíle 36 přílohy VII směrnice 2006/48/ES tato ustanovení:“.
3)
V čl. 18 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
kapitálových požadavků vypočítaných podle metod a možností stanovených v článcích 28 až 32 a v přílohách I, II a VI a případně v příloze V pro jejich obchody zahrnuté v obchodním portfoliu a v bodech 1 až 4 přílohy II pro jejich obchody zahrnuté v neobchodním portfoliu.“
4)
Název oddílu 2 kapitoly VIII se nahrazuje tímto:
„Akty v přenesené pravomoci a zmocňovací ustanovení“.
5)
V článku 41 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Opatření uvedená v odstavci 1 se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42a a za podmínek stanovených v článcích 42b a 42c.“
6)
V článku 42 se odstavec 2 zrušuje.
7)
Vkládají se články, který znějí:
„Článek 42a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 41 je svěřena Komisi na období čtyř let od 15. prosince 2010. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 42b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 42b a 42c.
Článek 42b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 41 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno,.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 42c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je v souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie odůvodní.“
8)
Článek 47 se nahrazuje tímto:
„Do 30. prosince 2011 nebo do dřívějšího data určeného pro jednotlivé případy příslušnými orgány mohou instituce, kterým byl uznán model pro specifické riziko před 1. lednem 2007 v souladu s bodem 1 přílohy V z důvodu tohoto uznání uplatňovat body 4 a 8 přílohy VIII směrnice 93/6/EHS ve znění, které měly tyto body před 1. lednem 2007.“
9)
Přílohy se mění v souladu s přílohou II této směrnice.
Článek 3
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s:
a)
čl. 1 odst. 3, 4, 12 a 16 a body 1, 2 písm. c), 3, a 5 písm.b) bod iii) přílohy I nejpozději do 1. ledna 2011 a
b)
veškerými ustanoveními této směrnice, která nejsou uvedena v písmenu a) nejpozději do 31. prosince 2011.
Předpisy přijaté členskými státy podle tohoto odstavce musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
2. Právní a správní předpisy nezbytné pro dodržování bodu 1 přílohy I musí úvěrovým institucím ukládat, aby uplatňovaly zásady uvedené v bodu 1 přílohy I na:
i)
odměny náležející na základě smluv uzavřených přede dnem účinnosti prováděcích předpisů v každém členském státě a poskytnuté nebo vyplacené po tomto datu; a
ii)
odměny přiznané, ale dosud nevyplacené, za služby poskytnuté v roce 2010 přede dnem účinnosti prováděcích předpisů v každém členském státě.
3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 4
Zpráva
Vzhledem k mezinárodní povaze basilejského rámce a rizikům, která plynou z neprovedení tohoto rámce současně ve významnějších právních řádech, předloží Komise do 31. prosince 2010 zprávu Evropskému parlamentu a Radě o tom, jak na mezinárodní úrovni postupuje provádění změn týkajících se rámce kapitálové přiměřenosti, spolu s příslušnými návrhy.
Článek 5
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 6
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2010/76/EÚ
z 24. novembra 2010,
ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Nadmerné a neobozretné riskovanie v bankovom sektore viedlo k zlyhaniu jednotlivých finančných inštitúcií a k systémovým problémom v členských štátoch, ako aj vo svete. Hoci príčiny takéhoto riskovania sú početné a zložité, orgány dohľadu a regulačné orgány vrátane skupiny G-20 a Výboru európskych orgánov bankového dohľadu (CEBS) sa zhodli na tom, že k nemu prispeli aj nevhodné štruktúry odmeňovania v niektorých finančných inštitúciách. Politiky odmeňovania, ktoré nabádajú k podstupovaniu rizík presahujúcich všeobecnú mieru rizika tolerovanú inštitúciou, môžu narušiť správne a účinné riadenie rizík a môžu vyvolať nadmerné rizikové správanie. Mimoriadne dôležité sú preto medzinárodne dohodnuté a schválené zásady Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „zásady Rady pre finančnú stabilitu“) týkajúce sa správnych postupov odmeňovania.
(2)
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4) sa vyžaduje, aby mali úverové inštitúcie zavedené opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy na riadenie rizík, ktorým sú vystavené. Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (5) sa tieto požiadavky uplatňujú na investičné spoločnosti v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (6). V smernici 2006/48/ES sa vyžaduje, aby príslušné orgány preskúmali tieto opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy a určili, či vlastné zdroje, ktoré majú príslušné úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti, zaručujú správne riadenie a krytie rizík, ktorým sú alebo ktorým by mohli byť tieto inštitúcie alebo spoločnosti vystavené. Voči bankovým skupinám sa tento dohľad vykonáva na konsolidovanom základe a zahŕňa finančné holdingové spoločnosti a pridružené finančné inštitúcie vo všetkých jurisdikciách.
(3)
S cieľom riešiť prípadný škodlivý vplyv zle navrhnutých štruktúr odmeňovania na kvalitu riadenia rizík a kontrolu rizikového správania jednotlivcov by sa mali požiadavky smernice 2006/48/ES doplniť o výslovnú povinnosť úverových inštitúcií a investičných spoločností zaviesť a udržiavať v prípade kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na ich rizikový profil, také politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizík. Tieto kategórie pracovníkov by mali zahŕňať aspoň vrcholový manažment, pracovníkov zodpovedných za podstupovanie rizík, pracovníkov s kontrolnými funkciami a všetkých zamestnancov, ktorí na základe celkovej odmeny vrátane dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia patria do rovnakej príjmovej skupiny ako vrcholový manažment a pracovníci zodpovední za podstupovanie rizík.
(4)
Keďže nadmerné a neobozretné riskovanie môže narušiť finančné zdravie úverových inštitúcií alebo investičných spoločností a destabilizovať bankový systém, je dôležité, aby sa nová povinnosť v oblasti politík a postupov odmeňovania uplatňovala konzistentným spôsobom a aby sa týkala všetkých aspektov odmeňovania vrátane miezd, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia a akýchkoľvek podobných výhod. V tejto súvislosti by mali dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia znamenať dobrovoľné platby, ktoré úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť poskytuje zamestnancovi na individuálnom základe a ktoré sú splatné vzhľadom na odchod do dôchodku alebo v očakávaní odchodu do dôchodku a ktoré možno začleniť do pohyblivej zložky odmeňovania. Z uvedeného dôvodu je vhodné vymedziť jasné zásady správneho odmeňovania s cieľom zabezpečiť, aby štruktúra odmeňovania nenabádala k nadmernému riskovaniu jednotlivcov ani morálnemu riziku a aby bola v súlade s ochotou úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti podstupovať riziká, jej hodnotami a dlhodobými záujmami. Odmeňovanie by malo byť v súlade s úlohou finančného sektora ako mechanizmu, prostredníctvom ktorého sa finančné zdroje v hospodárstve vyčleňujú efektívnym spôsobom. Tieto zásady by mali osobitne zabezpečiť, aby návrh politík pohyblivého odmeňovania zaisťoval, aby boli stimuly v súlade s dlhodobými záujmami úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti a aby platobné metódy posilnili jej kapitálovú základňu. Výkonnostné zložky odmeňovania by mali takisto prispieť k posilneniu spravodlivosti v rámci štruktúr odmeňovania úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Tieto zásady by mali zohľadniť to, že úverové inštitúcie a investičné spoločnosti môžu tieto ustanovenia uplatňovať rôznym spôsobom v závislosti od svojej veľkosti, vnútornej organizácie a povahy, rozsahu a zložitosti svojich činností, a najmä že dodržiavanie všetkých zásad nemusí byť primerané pre investičné spoločnosti uvedené v článku 20 ods. 2 a 3 smernice 2006/49/ES. S cieľom zabezpečiť, aby sa koncepcia politík odmeňovania začlenila do riadenia rizík úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, riadiaci orgán v rámci svojej funkcie dohľadu v každej úverovej inštitúcii alebo investičnej spoločnosti by mal prijať a pravidelne preskúmať zásady, ktoré sa majú uplatňovať. V tomto kontexte by riadiaci orgán v rámci svojej funkcie dohľadu mohol byť, ak je to možné a v súlade s vnútroštátnym právom obchodných spoločností, považovaný za dozornú radu.
(5)
Od úverových inštitúcií a investičných spoločností, ktoré sú významné z hľadiska svojej veľkosti, vnútornej organizácie a povahy, rozsahu a zložitosti svojich činností, by sa malo požadovať, aby vytvorili výbor pre odmeňovanie, ktorý bude neoddeliteľnou súčasťou ich riadiacej štruktúry a organizácie.
(6)
Komisia by mala do 1. apríla 2013 preskúmať zásady politiky odmeňovania s osobitným zreteľom na ich efektívnosť, vykonávanie a presadzovanie a zohľadniť pritom medzinárodný vývoj vrátane akýchkoľvek ďalších návrhov Rady pre finančnú stabilitu a vykonávanie zásad Rady pre finančnú stabilitu v ostatných jurisdikciách vrátane prepojenia medzi koncepciou pohyblivého odmeňovania a nadmerným riskovaním.
(7)
Cieľom politiky odmeňovania by malo byť zosúladenie osobných cieľov pracovníkov s dlhodobými záujmami príslušnej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Posudzovanie výkonnostných zložiek odmeňovania by sa malo zakladať na dlhodobejšom výkone a mali by sa v ňom zohľadňovať neuzavreté riziká spojené s týmto výkonom. Posudzovanie výkonu by malo byť stanovené vo viacročnom rámci najmenej troch až piatich rokov, aby sa zaistilo, že proces posudzovania bude založený na dlhodobejšom výkone a že skutočné vyplácanie výkonnostných zložiek odmeňovania sa rozloží na celý hospodársky cyklus úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V záujme ďalšieho zladenia stimulov by podstatná časť pohyblivého odmeňovania všetkých pracovníkov, na ktorých sa vzťahujú tieto požiadavky, mala pozostávať z akcií, nástrojov úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, ktoré súvisia s akciami, a to v závislosti od právnej štruktúry dotknutej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, alebo v prípade nekótovanej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti z iných rovnocenných bezhotovostných nástrojov a tam, kde je to vhodné, i z ďalších dlhodobých finančných nástrojov, ktoré primerane odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Malo by byť možné, aby tieto nástroje zahŕňali kapitálový nástroj, ktorý sa v prípade vážnych finančných problémov inštitúcie zmení na akcie alebo sa inak odpíše. V prípade, že dotknutá úverová inštitúcia nevydá dlhodobé finančné nástroje, by malo byť dovolené vydávať túto podstatnú časť pohyblivého odmeňovania v akciách a nástrojoch, ktorú súvisia s akciami, a iných rovnocenných bezhotovostných nástrojoch. Členské štáty alebo ich príslušné orgány by mali mať možnosť uložiť obmedzenia typov a foriem týchto nástrojov alebo prípadne zakázať určité nástroje.
(8)
Na minimalizovanie stimulov na nadmerné riskovanie by pohyblivé odmeňovanie malo byť vyváženou časťou celkovej odmeny. Je nevyhnutné, aby pevná mzda zamestnanca predstavovala dostatočne veľkú časť jeho celkovej odmeny, aby sa umožnilo fungovanie plne flexibilnej politiky pohyblivého odmeňovania vrátane možnosti nevyplácať žiadne pohyblivé odmeny. S cieľom zabezpečiť súlad postupov odmeňovania v rámci celého sektoru je vhodné konkretizovať určité jednoznačné požiadavky. Zaručené pohyblivé odmeňovanie nie je v súlade so správnym riadením rizík ani so zásadou odmeňovania podľa výkonu a malo by sa vo všeobecnosti zakázať.
(9)
Významná časť pohyblivej zložky odmeňovania, t. j. 40 až 60 %, by sa mala na primeraný čas odložiť. Táto časť by mala výrazne rásť v závislosti od služobného veku alebo miery zodpovednosti odmeňovanej osoby. Navyše by významná časť pohyblivej zložky odmeňovania mala pozostávať z akcií, nástrojov úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti súvisiacich s akciami, a to v závislosti od právnej štruktúry dotknutej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, alebo v prípade nekótovanej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti z iných rovnocenných bezhotovostných nástrojov a tam, kde je to vhodné, z ďalších dlhodobých finančných nástrojov, ktoré primeraným spôsobom odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V tomto kontexte je mimoriadne dôležité uplatňovanie zásady proporcionality, pretože v kontexte malých úverových inštitúcií a investičných spoločností nemusí byť uplatňovanie týchto požiadaviek vždy vhodné. Vzhľadom na obmedzenia, ktoré limitujú výšku pohyblivej odmeny splatnej v hotovosti a splatnej vopred by sa výška pohyblivej odmeny, ktorú možno vyplatiť v hotovosti alebo prostredníctvom hotovostného ekvivalentu a ktorá nepodlieha odkladu, mala obmedziť v záujme ďalšieho zosúladenia osobných cieľov pracovníkov s dlhodobým záujmom úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti.
(10)
Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti by mali zabezpečiť, aby celková výška pohyblivej odmeny neobmedzovala ich schopnosť posilniť svoju kapitálovú základňu. Rozsah, v akom je potrebné budovať kapitál, by mal závisieť od súčasnej kapitálovej pozície úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V tomto kontexte by príslušné orgány členských štátov mali byť oprávnené obmedziť pohyblivé odmeňovanie, okrem iného aj ako percento z celkových čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne.
(11)
Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti by mali od svojich pracovníkov vyžadovať, aby sa zaviazali nepoužívať osobné zaisťovacie stratégie alebo poistenie, ktorými by mohli ohroziť výsledky zosúladenia rizika zakotveného v ich systémoch odmeňovania.
(12)
Pokiaľ ide o subjekty, ktoré požívajú výhody z výnimočnej vládnej intervencie, prioritami by malo byť vybudovanie ich kapitálovej základne a zabezpečenie obnovy pomoci poskytnutej platcom daní. Akékoľvek platby pohyblivého odmeňovania by mali zohľadňovať tieto priority.
(13)
Zásady týkajúce sa správnych politík odmeňovania, ktoré sa uvádzajú v odporúčaní Komisie z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (7), sú v súlade so zásadami stanovenými v tejto smernici a dopĺňajú ich.
(14)
Ustanovenia o odmeňovaní by sa mali uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté plné uplatňovanie základných práv zaručených zmluvami, najmä článok 153 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), všeobecné zásady vnútroštátneho zmluvného a pracovného práva, právne predpisy týkajúce sa práv a účasti akcionárov a všeobecných povinností správnych a dozorných orgánov dotknutej inštitúcie, ako aj prípadných práv sociálnych partnerov na uzatváranie a presadzovanie kolektívnych dohôd, v súlade s vnútroštátnym právom a zvykmi.
(15)
S cieľom zabezpečiť rýchle a účinné presadzovanie by príslušné orgány mali mať aj právomoc ukladať alebo uplatňovať sankcie finančného alebo nefinančného charakteru alebo iné opatrenia za porušenie požiadaviek smernice 2006/48/ES vrátane požiadavky zaviesť také politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade so správnym a účinným riadením rizík. Tieto opatrenia a sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a rovnaké podmienky pre všetkých by Komisia mala na súhrnnom základe a so zreteľom na konzistentnosť v rámci Únie preskúmať prijatie a uplatňovanie týchto opatrení a sankcií členskými štátmi.
(16)
S cieľom zabezpečiť účinný dohľad nad rizikami, ktoré predstavujú nevhodné štruktúry odmeňovania, by sa mali politiky a postupy odmeňovania prijaté úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami začleniť do rozsahu preverovania orgánom dohľadu podľa smernice 2006/48/ES. Orgány dohľadu by mali počas tohto preverovania posúdiť, či je pravdepodobné, že tieto politiky a postupy budú nabádať k nadmernému riskovaniu príslušných pracovníkov. Navyše by CEBS mal zabezpečiť existenciu usmernení na hodnotenie vhodnosti osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie.
(17)
V Zelenej knihe Komisie z 2. júna 2010 o správe a riadení finančných inštitúcií a politikách odmeňovania sa identifikuje celý rad neúspechov v oblasti správy a riadenia v úverových inštitúciách a investičných spoločnostiach, ktoré by sa mali riešiť. Spomedzi stanovených riešení Komisia odkazuje na potrebu výrazného posilnenia požiadaviek týkajúcich sa osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie, ktoré by mali mať dostatočne dobrú povesť a primerané skúsenosti a ktoré by sa posudzovali podľa toho, či sú vhodné vykonávať odbornú činnosť. V zelenej knihe sa takisto zdôrazňuje potreba zlepšiť zapojenie akcionárov do schvaľovania politík odmeňovania. Európsky parlament a Rada berú na vedomie zámer Komisie predložiť v prípade potreby v rámci nadväzných opatrení legislatívne návrhy k týmto otázkam.
(18)
S cieľom ešte viac podporiť transparentnosť, pokiaľ ide o postupy odmeňovania úverových inštitúcií a investičných spoločností, príslušné orgány členských štátov by mali zhromažďovať informácie o odmeňovaní, aby mohli porovnať trendy v oblasti odmeňovania v súlade s kategóriami kvantitatívnych informácií, ktoré sú úverové inštitúcie a investičné spoločnosti povinné zverejniť na základe tejto smernice. Príslušné orgány by mali tieto informácie poskytnúť CEBS, aby mu umožnili uskutočniť podobné hodnotenia na úrovni Únie.
(19)
S cieľom podporiť zbližovanie postupov dohľadu pri posudzovaní politík a postupov odmeňovania a uľahčiť zhromažďovanie informácií a jednotné vykonávanie zásad odmeňovania v bankovom sektore by mal CEBS vypracovať usmernenia pre správne politiky odmeňovania v bankovom sektore. Na vypracovaní týchto usmernení by sa mal podieľať aj Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov, keďže sa tieto usmernenia uplatňujú aj na politiky odmeňovania osôb, ktoré sa zúčastňujú na poskytovaní investičných služieb a vykonávaní investičných činností úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami v zmysle smernice 2004/39/ES. CEBS by mal uskutočňovať otvorené verejné konzultácie o technických normách a analyzovať potenciálne súvisiace náklady a prínosy. Komisia by mala mať možnosť navrhnúť právne predpisy, ktorými poverí európsky orgán dohľadu, ktorý sa zaoberá bankovými otázkami, a pokiaľ je to vhodné, európsky orgán dohľadu, ktorý sa zaoberá trhovými otázkami a cennými papiermi, ako je stanovené v súlade s Larosièrovým procesom o finančnom dohľade, vypracovaním návrhu technických regulačných a vykonávacích noriem na uľahčenie zhromažďovania informácií a jednotné vykonávanie zásad odmeňovania v bankovom sektore, ktoré ma prijať Komisia.
(20)
Keďže zle navrhnuté politiky odmeňovania a motivačné schémy môžu do neprijateľnej miery zvýšiť riziká, ktorým sú úverové inštitúcie a investičné spoločnosti vystavené, mali by sa podniknúť okamžité kroky na nápravu a v prípade potreby prijať primerané nápravné opatrenia. V nadväznosti na to je vhodné zabezpečiť, aby príslušné orgány mali právomoci ukladať príslušným subjektom kvalitatívne alebo kvantitatívne opatrenia, ktoré sú navrhnuté na riešenie problémov, ktoré sa zistili v súvislosti s politikami odmeňovania v rámci procesu preverovania orgánom dohľadu (pilier 2). Kvalitatívne opatrenia, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii, zahŕňajú požiadavku, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti obmedzili riziko spojené so svojou činnosťou, produktmi alebo systémami vrátane zavedenia zmien ich štruktúr odmeňovania alebo zmrazenia pohyblivých zložiek odmeňovania, pokiaľ nie sú v súlade s účinným riadením rizík. Kvantitatívne opatrenia zahŕňajú aj požiadavku na držbu dodatkových vlastných zdrojov.
(21)
Pre správne politiky odmeňovania majú kľúčový význam vhodné štruktúry riadenia, transparentnosť a postupy zverejňovania. S cieľom zabezpečiť, aby štruktúry odmeňovania a súvisiace riziká boli pre trh dostatočne transparentné, by úverové inštitúcie a investičné spoločnosti mali zverejňovať podrobné informácie o svojich politikách a postupoch odmeňovania a z dôvodu zachovania dôvernosti aj súhrnné sumy v súvislosti s tými pracovníkmi, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na rizikový profil úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Tieto informácie by mali mať k dispozícii všetky zúčastnené strany (akcionári, zamestnanci a široká verejnosť). Táto povinnosť by sa však mala uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (8).
(22)
S cieľom zaručiť plnú účinnosť ustanovení o odmeňovaní uvedených v tejto smernici a zamedziť akémukoľvek diskriminačnému účinku pri ich uplatňovaní by sa tieto ustanovenia mali uplatňovať na odmeny splatné na základe zmlúv uzatvorených pred dátumom ich skutočného vykonávania v každom členskom štáte a ktoré sú pridelené alebo vyplatené po tomto dátume. Navyše v záujme zaistenia cieľov stanovených v tejto smernici, najmä účinného riadenia rizík, pokiaľ ide o obdobia, ktoré sa stále vyznačujú vysokou mierou finančnej nestability, a s cieľom zamedziť akýmkoľvek rizikám obchádzania ustanovení o odmeňovaní uvedených v tejto smernici počas obdobia pred ich vykonávaním, je potrebné uplatňovať tieto ustanovenia na odmeny pridelené, ale doteraz nevyplatené, pred dátumom skutočného vykonávania v každom členskom štáte v prípade služieb poskytovaných v roku 2010.
(23)
Preverovanie rizík, ktorým by úverové inštitúcie mohli byť vystavené, by malo vyústiť do účinných opatrení v oblasti dohľadu. Je preto nevyhnutné, aby sa dosiahlo lepšie zblíženie s cieľom podporiť spoločné rozhodovanie orgánov dohľadu a zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci Únie.
(24)
V zmysle smernice 2006/48/ES sa od úverových inštitúcií investujúcich do resekuritizácií vyžaduje, aby uplatnili náležitú starostlivosť aj voči podkladovým sekuritizáciám a nesekuritizačným expozíciám, ktoré sú konečným podkladom resekuritizácií. Úverové inštitúcie by mali posúdiť, či expozície v kontexte programov aktívami zaistených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov predstavujú resekuritizačné expozície vrátane expozícií v kontexte programov, pri ktorých sa nadobúdajú nadriadené tranže samostatných skupín celých úverov, pričom ani jeden z týchto úverov nie je sekuritizačnou alebo resekuritizačnou expozíciou a ochranu pred prvou stratou každej investície poskytuje predajca úverov. V tejto situácii by sa nástroj likvidity špecifický pre skupinu vo všeobecnosti nemal považovať za resekuritizačnú expozíciu, pretože táto predstavuje tranžu samostatnej skupiny aktív (to znamená uplatniteľnú skupinu celých úverov), ktorá neobsahuje žiadnu sekuritizačnú expozíciu. Naproti tomu celoprogramové zvýšenie bonity, ktoré sa vzťahuje len na niektoré straty presahujúce ochranu poskytovanú predávajúcim na rozličné skupiny, by vo všeobecnosti znamenalo, že sa do tranží rozdeľuje riziko skupiny viacnásobných aktív obsahujúcich minimálne jednu sekuritizačnú expozíciu, a predstavovalo by preto resekuritizačnú expozíciu. Napriek tomu, ak sa celý takýto program financuje výlučne z jednej kategórie obchodovateľných cenných papierov a ak celoprogramové zvýšenie bonity nepredstavuje resekuritizáciu alebo obchodovateľné cenné papiere sú v plnom rozsahu podporované úverovou inštitúciou, ktorá je sponzorom, čo znamená, že namiesto podkladových skupín alebo aktív je riziku zlyhania sponzora v skutočnosti vystavený investor obchodovateľných cenných papierov, potom by sa tento obchodovateľný cenný papier vo všeobecnosti nemal považovať za resekuritizačnú expozíciu.
(25)
Ustanovenia o obozretnom oceňovaní v smernici 2006/49/ES by sa mali uplatňovať na všetky nástroje oceňované v reálnej cene, či už v obchodnej knihe alebo v neobchodnej knihe inštitúcií. Malo by sa objasniť, že v prípadoch, v ktorých by uplatnenie obozretného oceňovania malo viesť k nižšej hodnote, ako je skutočne uznaná hodnota evidovaná v účtovníctve, by sa absolútna hodnota rozdielu mala odpočítať od vlastných zdrojov.
(26)
Inštitúcie by mali mať možnosť voľby, či na sekuritizačné pozície, ktorým bola priradená riziková váha 1 250 % podľa tejto smernice, uplatnia kapitálovú požiadavku alebo ich odpočítajú od vlastných zdrojov, a to bez ohľadu na to, či sú tieto pozície súčasťou obchodnej alebo neobchodnej knihy.
(27)
Kapitálové požiadavky na vysporiadanie rizík by sa mali uplatňovať aj na neobchodnú knihu.
(28)
Inštitúcie, ktoré sú originátormi alebo sponzormi, by nemali mať možnosť obísť zákaz implicitnej podpory využitím svojich obchodných kníh na poskytnutie takejto podpory.
(29)
Bez toho, aby bolo dotknuté zverejňovanie informácií, ktoré sa výslovne požaduje v tejto smernici, by cieľom požiadaviek na zverejnenie malo byť poskytnutie presných a úplných informácií účastníkom trhu o rizikovom profile jednotlivých inštitúcií. Od inštitúcií by sa preto malo požadovať, aby zverejnili dodatočné informácie, ktoré nie sú výslovne uvedené v tejto smernici, pokiaľ je takéto zverejnenie nutné na dosiahnutie uvedeného cieľa.
(30)
S cieľom zabezpečiť koherentné vykonávanie smernice 2006/48/ES v celej Únii Komisia a CEBS zriadili v roku 2006 pracovnú skupinu (skupina na transpozíciu smernice o kapitálových požiadavkách) a poverili ju úlohou prediskutovať a vyriešiť otázky týkajúce sa vykonávania uvedenej smernice. Podľa tejto pracovnej skupiny si určité technické ustanovenia smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES vyžadujú ďalšie spresnenie. Tieto ustanovenia by sa preto mali spresniť.
(31)
Pokiaľ externý rating sekuritizačnej pozície zohľadňuje účinok úverového zabezpečenia poskytovaného samotnou investičnou spoločnosťou, inštitúcia by nemala mať možnosť využiť vo svoj prospech nižšiu rizikovú váhu vyplývajúcu z tohto zabezpečenia. Nemalo by to viesť k odpočítaniu sekuritizácií od kapitálu, ak existujú iné spôsoby váženia rizika v súlade s aktuálnym rizikom pozície, ktoré neberú do úvahy takéto úverové zabezpečenie.
(32)
V oblasti sekuritizácií by sa mali výrazne sprísniť požiadavky kladené na inštitúcie v súvislosti so zverejňovaním informácií. Mali by zohľadňovať aj riziká sekuritizačných pozícií v obchodných knihách. Okrem toho s cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť, pokiaľ ide o povahu sekuritizačných činností inštitúcie, mali by zverejňované údaje odrážať rozsah, v akom inštitúcia sponzoruje účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou, a zapojenie určitých pridružených subjektov, keďže úzko prepojené strany môžu predstavovať pre dotknutú inštitúciu trvalé riziká.
(33)
Kapitálové požiadavky na špecifické riziká sekuritizačných pozícií by sa mali zosúladiť s kapitálovými požiadavkami v bankovej knihe, ktoré požadujú diferencovanejšie a na rizikovo citlivejšie zaobchádzanie so sekuritizačnými pozíciami.
(34)
Vzhľadom na ich slabú výkonnosť pozorovanú v nedávnej minulosti by sa mali posilniť kritériá interných modelov na výpočet kapitálových požiadaviek na trhové riziko. Predovšetkým by sa malo doplniť ich zachytávanie rizík v súvislosti s kreditnými rizikami v obchodnej knihe. Kapitálové požiadavky by okrem toho mali zahŕňať prvok prispôsobený stresovým podmienkam, aby sa posilnili kapitálové požiadavky vzhľadom na zhoršujúce sa trhové podmienky a aby sa obmedzila potenciálna procyklickosť. Inštitúcie by mali tiež vykonávať reverzné stresové testy na posúdenie toho, ktoré scenáre by mohli ohroziť životaschopnosť inštitúcie, okrem prípadov, ak sú schopné preukázať, že takýto test nie je nutný. Vzhľadom na nedávne mimoriadne ťažkosti pri zaobchádzaní so sekuritizačnými pozíciami za použitia prístupov vychádzajúcich z interných modelov, by sa mali obmedziť možnosti inštitúcií modelovať sekuritizačné riziká v obchodných knihách a malo by sa automaticky vyžadovať používanie štandardizovaných kapitálových požiadaviek pre sekuritizačné pozície v obchodnej knihe.
(35)
Touto smernicou sa stanovujú obmedzené výnimky pre určité korelačné obchodné aktivity, v súlade s ktorými môže orgán dohľadu inštitúcii povoliť vypočítať kapitálovú požiadavku na krytie celkového rizika za predpokladu, že budú dodržané prísne minimálne požiadavky. V takýchto prípadoch by sa malo od inštitúcie požadovať, aby tieto činnosti podrobila kapitálovej požiadavke zodpovedajúcej vyššej kapitálovej požiadavke podľa tohto interne vyvinutého prístupu a 8 % kapitálovej požiadavke pre osobitné riziko podľa štandardizovanej metódy merania. Nemalo by sa požadovať, aby sa tieto expozície podrobili kapitálovým požiadavkám na dodatočné riziko, ale mali by sa zahrnúť do meraní hodnoty v riziku a meraní stresovej hodnoty v riziku.
(36)
V článku 152 smernice 2006/48/ES sa stanovuje požiadavka, aby určité úverové inštitúcie mali vlastné zdroje, ktoré sú minimálne rovnaké ako určité špecifikované minimálne hodnoty počas troch dvanásťmesačných období medzi 31. decembrom 2006 a 31. decembrom 2009. Vzhľadom na súčasnú situáciu v bankovom sektore a predĺženie trvania prechodných opatrení týkajúcich sa minimálneho kapitálu, ktoré prijal Bazilejský výbor pre bankový dohľad, je vhodné obnoviť túto požiadavku na obmedzené obdobie do 31. decembra 2011.
(37)
Aby sa počas prechodného obdobia úverové inštitúcie vzhľadom na neprimerané a neúmerné vykonávacie náklady neodradili od prechodu na prístup interných ratingov (ďalej len „IRB prístup“) alebo pokročilé prístupy merania používané na výpočet kapitálových požiadaviek, malo by byť možné umožniť úverovým inštitúciám, ktoré prejdú na prístup IRB alebo pokročilé prístupy merania od 1. januára 2010 a ktoré predtým vypočítavali svoje kapitálové požiadavky podľa iných menej sofistikovaných prístupov, aby so súhlasom orgánu dohľadu využívali menej sofistikované prístupy ako základ pre výpočet prechodnej minimálnej úrovne. Príslušné orgány by mali svoje trhy podrobne monitorovať a zabezpečovať rovnaké podmienky v rámci všetkých svojich trhov a trhových segmentov a zabraňovať deformáciám na vnútornom trhu.
(38)
V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (9) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Únie vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.
(39)
Ustanovenia tejto smernice sú krokmi reformného procesu v reakcii na finančnú krízu. V súlade so závermi skupiny G-20, Rady pre finančnú stabilitu a Bazilejského výboru pre bankový dohľad môžu byť nevyhnutné ďalšie reformy vrátane potreby vytvoriť proticyklické rezervy, dynamickej tvorby opravných položiek, metódy výpočtu kapitálových požiadaviek v smernici 2006/48/ES a doplnkových opatrení týkajúcich sa požiadaviek súvisiacich s rizikom pre úverové inštitúcie s cieľom prispieť k tomu, aby sa obmedzilo vytváranie efektu zadlžovania v bankovom systéme. V záujme zabezpečenia primeranej demokratickej kontroly by mali byť do tohto procesu včas a účinne zapojení Európsky parlament a Rada.
(40)
Komisia by mala preskúmať uplatňovanie smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES s cieľom zabezpečiť spravodlivé uplatňovanie ich ustanovení, ktoré nevyvolá diskrimináciu medzi úverovými inštitúciami na základe ich právnej štruktúry alebo modelu vlastníctva.
(41)
Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o technické úpravy smernice 2006/48/ES na spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania uvedenej smernice alebo na zohľadnenie vývoja na finančných trhoch; na zosúladenie terminológie a rámcového vymedzenia pojmov v súlade s následným príslušnými aktmi; na rozšírenie obsahu zoznamu alebo prispôsobenia terminológie zoznamu činností podliehajúcich vzájomnému uznávaniu podľa uvedenej smernice s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na úpravu oblastí, v ktorých sa vyžaduje od príslušných orgánov, aby si vymieňali informácie; na úpravu ustanovení uvedenej smernice o vlastných fondoch s cieľom zohľadniť vývoj účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu; na rozšírenie zoznamov tried expozícií na účely štandardizovaného prístupu alebo IRB prístupu s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na úpravu určitých hodnôt relevantných pre tieto triedy expozície s cieľom zohľadniť účinky inflácie; na úpravu zoznamu a klasifikácie podsúvahových položiek a na úpravu osobitných ustanovení a technických kritérií pre zaobchádzane s kreditným rizikom zmluvnej strany, pre organizáciu a zaobchádzanie s rizikom, pre štandardizovaný prístup a IRB prístup, pre zmierňovanie kreditného rizika, sekuritizáciu, operačné riziko, pre preskúmanie a hodnotenie príslušnými orgánmi a zverejňovanie, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch alebo účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie, alebo so zreteľom na konvergenciu postupov dohľadu. Komisia by mala byť tiež splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ vo vzťahu k opatreniam na špecifikáciu veľkosti náhlej a neočakávanej zmeny úrokových mier príslušných na účely preskúmania a hodnotenia príslušnými orgánmi podľa smernice 2006/48/ES úrokového rizika vyplývajúceho z neobchodných činností; na predpísanie prechodného zníženia minimálnej úrovne vlastných zdrojov alebo rizikových váh stanovených podľa uvedenej smernice s cieľom zohľadniť špecifické okolnosti; na spresnenie výnimiek určitých expozícií z uplatňovania ustanovení uvedenej smernice o veľkej majetkovej angažovanosti; a na úpravu kritérií pre posúdenie vykonávané orgánmi dohľadu podľa uvedenej smernice týkajúce sa vhodnosti navrhovaného nadobúdateľa pre úverovú inštitúciu a finančného zdravia akéhokoľvek navrhnutého nadobudnutia.
(42)
Komisia by mala byť tiež splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ vo vzťahu k technickým úpravám smernice 2006/49/ES na spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania uvedenej smernice alebo na zohľadnenie vývoja na finančných trhoch; na úpravu výšky počiatočného imania predpísaného určitými ustanoveniami uvedenej smernice a špecifickej výšky relevantnej na výpočet kapitálových požiadaviek obchodných kníh s cieľom zohľadniť vývoj v hospodárskej a menovej oblasti; na úpravu kategórií investičných spoločností oprávnených na určité odchýlky od požadovanej minimálnej úrovne vlastných zdrojov s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na vysvetlenie požiadavky, podľa ktorej sa od investičných spoločností vyžaduje, aby mali vlastné zdroje rovnocenné jednej štvrtine svojich fixných režijných nákladov počas predchádzajúceho roka s cieľom zabezpečiť jednotné uplatnenie uvedenej smernice; na zosúladenie terminológie a vymedzenia pojmov s následnými príslušnými aktmi; na úpravu technických ustanovení uvedenej smernice týkajúcich sa výpočtu kapitálových požiadaviek pre rôzne triedy rizika a veľkú majetkovú angažovanosť, použitia interných modelov na výpočet kapitálových požiadaviek a obchodovania, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch alebo v meraní rizika prípadne vývoj účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie alebo so zreteľom na konvergenciu postupov dohľadu; a zohľadniť výsledok preskúmania rôznych oblastí týkajúcich sa rozsahu pôsobnosti smernice 2004/39/ES.
(43)
Európsky parlament a Rada by mali mať možnosť vzniesť voči delegovanému aktu námietku do troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Z iniciatívy Európskeho parlamentu alebo Rady by malo byť možné toto obdobie predĺžiť o tri mesiace. Európsky parlament a Rada by mali mať možnosť informovať ostatné inštitúcie o svojom zámere nevzniesť námietku. Takéto skoré schválenie delegovaných aktov je osobitne vhodné, keď treba splniť lehoty, napríklad ak v základnom akte existujú pre Komisiu harmonogramy na prijatie delegovaných aktov.
(44)
Vo vyhlásení 39 k článku 290 ZFEÚ, ktoré je pripojené k záverečnému aktu medzivládnej konferencie, ktorá prijala Lisabonskú zmluvu, podpísanom 13. decembra 2007, konferencia vzala na vedomie zámer Komisie naďalej konzultovať s odborníkmi, ktorých vymenovali členské štáty, pri vypracovávaní návrhov delegovaných aktov v oblasti finančných služieb v súlade so zaužívanou praxou.
(45)
Keďže ciele tejto smernice, a to požiadavky, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti vytvorili politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizika, a aby prispôsobili určité kapitálové požiadavky, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(46)
Smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Zmeny a doplnenia smernice 2006/48/ES
Smernica 2006/48/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:
a)
vkladajú sa tieto body:
„40a.
resekuritizácia je sekuritizácia, v ktorej sa riziko súvisiace s podkladovou skupinou expozícií rozdeľuje na tranže a minimálne jedna z podkladových expozícií je sekuritizačnou pozíciou;
40b.
resekuritizačná pozícia je expozícia voči resekuritizácii;“;
b)
dopĺňa sa tento bod:
„49.
dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia sú rozšírené výhody dôchodkového zabezpečenia, ktoré úverová inštitúcia podľa vlastného uváženia udelí zamestnancovi v rámci balíka pohyblivého odmeňovania zamestnanca, a ktoré nezahŕňajú kumulované výhody udelené zamestnancovi podľa podmienok dôchodkového systému spoločnosti.“
2.
V článku 11 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
„Výbor európskych orgánov bankového dohľadu zabezpečí existenciu usmernení na posúdenie vhodnosti osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie.“
3.
Článok 22 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Príslušné orgány domovského členského štátu požadujú, aby každá úverová inštitúcia mala dôkladné mechanizmy v oblasti riadenia, ktoré zahŕňajú jasnú organizačnú štruktúru s dobre definovanými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti, účinné postupy na identifikáciu, riadenie, monitorovanie a vykazovanie rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená, primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane správnych administratívnych a účtovných postupov, ako aj politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade so správnym a účinným riadením rizík a podporujú ho.“;
b)
dopĺňajú sa tieto odseky:
„3. Príslušné orgány domovského členského štátu používajú na porovnávanie trendov a postupov v oblasti odmeňovania informácie zhromaždené v súlade s kritériami na zverejňovanie informácií stanovenými v prílohe XII časť 2 bod 15 písm. f). Príslušné orgány poskytnú tieto informácie Výboru európskych orgánov bankového dohľadu.
4. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu zabezpečí existenciu usmernení pre správne politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade so zásadami stanovenými v bodoch 23 a 24 prílohy V. Usmernenia zohľadňujú zásady správnej politiky odmeňovania, ktoré sú stanovené v odporúčaní Komisie z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (10).
Výbor európskych orgánov bankového dohľadu okrem iného zabezpečí existenciu usmernení:
a)
pre stanovenie špecifických kritérií na určenie vhodného pomeru medzi pevnou a pohyblivou zložkou celkovej odmeny v zmysle prílohy V bod 23 písm. l);
b)
pre určenie nástrojov, ktoré môžu byť vhodné ako nástroje v zmysle prílohy V bod 23 písm. o) bod ii), ktoré adekvátne odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie v zmysle bodu 23 písm. o) uvedenej prílohy.
Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov úzko spolupracuje s Výborom európskych orgánov bankového dohľadu pri zabezpečovaní existencie usmernení pre politiky odmeňovania kategórií zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na poskytovaní investičných služieb a činností v zmysle článku 4 ods. 1 bod 2 smernice 2004/39/ES.
Výbor európskych orgánov bankového dohľadu používa informácie získané od príslušných orgánov podľa odseku 3 na porovnávanie trendov a postupov v oblasti odmeňovania na úrovni Únie.
5. Príslušné orgány domovského členského štátu zhromažďujú informácie o počte osôb v každej úverovej inštitúcii v platových triedach najmenej 1 milión EUR vrátane dotknutej obchodnej oblasti a hlavných prvkov mzdy, prémií, dlhodobých odmien a príspevkov na dôchodkové zabezpečenie. Tieto informácie sa postúpia Výboru európskych orgánov bankového dohľadu, ktorý ich zverejní na súhrnnom základe domovského členského štátu v spoločnom formáte na podávanie správ. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu môže vypracovať usmernenia na uľahčenie vykonávania tohto odseku a zabezpečenie súladu zhromaždených informácií.
4.
V článku 54 sa dopĺňa tento odsek:
„Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány mali na účely prvého odseku právomoc ukladať alebo uplatňovať sankcie finančného a nefinančného charakteru alebo iné opatrenia. Tieto sankcie alebo opatrenia musia byť účinné, primerané a odradzujúce.“
5.
V článku 57 prvý odsek sa písmeno r) nahrádza takto:
„r)
hodnota expozícií sekuritizačných pozícií s rizikovou váhou 1 250 % podľa tejto smernice a hodnota expozícií sekuritizačných pozícií v obchodnej knihe, ktoré by mali rizikovú váhu 1 250 %, ak by boli v neobchodnej knihe rovnakých úverových inštitúcií.“
6.
V článku 64 sa dopĺňa tento odsek:
„5. Úverové inštitúcie uplatňujú pri výpočte výšky vlastných zdrojov požiadavky uvedené v časti B prílohy VII k smernici 2006/49/ES na všetky svoje aktíva oceňované reálnou cenou a z celkovej sumy položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) článku 57 odpočítajú sumu akýchkoľvek potrebných dodatočných úprav ocenenia. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre konkrétne aspekty uplatňovania tohto ustanovenia.“
7.
V článku 66 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Polovica súčtu položiek v písmenách l) až r) článku 57 sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) uvedeného článku a polovica sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách d) až h) uvedeného článku po uplatnení limitov stanovených v odseku 1 tohto článku. Pokiaľ polovica súčtu položiek v písmenách l) až r) presiahne súčet položiek v písmenách d) až h) článku 57, presahujúca čiastka sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) uvedeného článku.
Položky uvedené v písmene r) článku 57 sa neodpočítajú, ak sa na účely článku 75 zahrnuli do výpočtu hodnôt rizikovo vážených expozícií, ako sa stanovuje v tejto smernici, alebo do výpočtu kapitálových požiadaviek, ako sa stanovuje v prílohe I alebo V k smernici 2006/49/ES.“
8.
V článku 75 sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:
„b)
vzhľadom na ich činnosti v obchodnej knihe, na pozičné riziko a riziko zmluvnej strany, a pokiaľ sa môžu limity stanovené v článkoch 111 až 117 prekročiť, na veľkú majetkovú angažovanosť prekračujúcu tieto limity, kapitálové požiadavky určené v súlade s článkom 18 a článkami 28 až 32 smernice 2006/49/ES;
c)
vzhľadom na ich všetky obchodné činnosti, pre devízové riziko, riziko vysporiadania a komoditné riziko, kapitálové požiadavky určené v súlade s článkom 18 smernice 2006/49/ES;“.
9.
V článku 101 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Úverová inštitúcia, ktorá je sponzorom, alebo úverová inštitúcia, ktorá je originátorom, a ktorá s ohľadom na sekuritizáciu využila pri výpočte hodnoty rizikovo vážených expozícií článok 95 alebo predala nástroje zo svojej obchodnej knihy účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou tak, že sa už ďalej od nej nevyžaduje, aby na riziká spojené s týmito nástrojmi držala vlastné zdroje, neposkytne na účely zníženia potenciálnych alebo skutočných strát investorov podporu sekuritizácii nad rámec svojich zmluvných povinností.“
10.
Článok 136 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v druhom pododseku odseku 1 sa dopĺňajú tieto písmená:
„f)
požiadavku na úverové inštitúcie, aby obmedzili pohyblivé odmeňovanie vyjadrené ako percento z celkových čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne;
g)
požiadavku na úverové inštitúcie, aby použili čistý zisk na posilnenie kapitálovej základne.“
b)
V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
„Na účely stanovenia primeranej úrovne vlastných zdrojov na základe preskúmania a hodnotenia vykonávaného v súlade s článkom 124 príslušné orgány posúdia, či je na účely zachytenia rizík, ktorým je alebo by mohla byť úverová inštitúcia vystavená, nutné uložiť osobitnú požiadavku na vlastné zdroje presahujúcu rámec minimálnej úrovne, pričom zohľadnia:
a)
kvantitatívne a kvalitatívne aspekty hodnotiaceho procesu úverových inštitúcií podľa článku 123;
b)
opatrenia, postupy a mechanizmy úverovej inštitúcie uvedené v článku 22;
c)
výsledky preskúmania a hodnotenia vykonaného v súlade s článkom 124.“
11.
V článku 145 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Úverové inštitúcie prijmú formálny postup na dosiahnutie súladu s požiadavkami na zverejňovanie informácií stanovenými v odsekoch 1 a 2 a zavedú postupy hodnotenia primeranosti ich zverejňovania vrátane ich overovania a periodickosti. Úverové inštitúcie zavedú aj postupy na posúdenie toho, či zverejňované údaje poskytujú účastníkom trhu úplné informácie o ich rizikovom profile.
Pokiaľ toto zverejňovanie údajov neposkytuje účastníkom trhu úplné informácie o rizikovom profile, úverové inštitúcie zverejnia informácie, ktoré sú potrebné popri informáciách požadovaných v súlade s odsekom 1. Avšak povinné sú zverejňovať iba tie informácie, ktoré sú dôležité a nie sú interné alebo dôverné v súlade s technickými kritériami stanovenými v prílohe XII časť 1.“
12.
Názov hlavy VI sa nahrádza takto:
„DELEGOVANÉ AKTY A VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI“.
13.
Článok 150 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Bez toho, aby bol v súvislosti s vlastnými zdrojmi dotknutý návrh, ktorý má Komisia predložiť podľa článku 62, technické úpravy sa v nasledujúcich oblastiach vykonávajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 151a a za podmienok stanovených v článkoch 151b a 151c:
a)
spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania tejto smernice;
b)
spresnenie vymedzenia pojmov, aby sa pri uplatňovaní tejto smernice zohľadnil vývoj na finančných trhoch;
c)
zosúladenie terminológie a vymedzenie pojmov v súlade s následnými aktmi týkajúcimi sa úverových inštitúcií a s tým súvisiacich záležitostí;
d)
rozšírenie obsahu zoznamu uvedeného v článkoch 23 a 24 a stanoveného v prílohe I, alebo prispôsobenie terminológie použitej v tomto zozname s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch;
e)
oblasti, v ktorých si príslušné orgány vymieňajú informácie stanovené v článku 42;
f)
technické úpravy článkov 56 až 67 a článku 74 v dôsledku vývoja účtovných štandardov alebo požiadaviek, ktoré zohľadňujú právne predpisy Únie, alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu;
g)
zmeny a doplnenia zoznamu tried expozícií v článkoch 79 a 86 s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch;
h)
hodnoty stanovené v článku 79 ods. 2 písm. c), článku 86 ods. 4 písm. a), prílohe VII časť 1 bod 5 a prílohe VII časť 2 bod 15, aby sa zohľadnili účinky inflácie;
i)
zoznam a klasifikácia podsúvahových položiek v prílohách II a IV;
j)
úprava ustanovení v prílohách III a V až XII, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch (najmä čo sa týka nových finančných produktov) alebo vývoj účtovných štandardov alebo požiadavky, ktoré zohľadňujú právne predpisy Únie, alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu.
1a. Tieto opatrenia sa prijímajú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 151 ods. 2a:
a)
technické úpravy zoznamu uvedeného v článku 2;
b)
zmena výšky počiatočného imania stanovenej v článku 9, ktorá má zohľadniť vývoj v hospodárskej a menovej oblasti.“;
b)
odsek 2 sa mení a dopĺňa takto:
i)
v prvom pododseku sa úvodná časť nahrádza takto:
„Komisia môže prijať tieto opatrenia:“;
ii)
druhý pododsek sa nahrádza takto:
„Opatrenia uvedené v prvom pododseku písm. a), b), c) a f) sa prijímajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 151a a za podmienok stanovených v článkoch 151b a 151c. Opatrenia uvedené v prvom pododseku písm. d) a e) sa prijímajú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 151 ods. 2a.“
14.
V článku 151 sa odseky 2 a 3 vypúšťajú.
15.
Vkladajú sa tieto články:
„Článok 151a
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 150 ods. 1 a článku 150 ods. 2 druhý pododsek, prvá veta sa Komisii udeľuje na obdobie štyroch rokov od15. decembra 2010. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 151b neodvolajú.
2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 151b a 151c.
Článok 151b
Odvolanie delegovania právomoci
1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 150 ods. 1 a článku 150 ods. 2 druhý pododsek, prvá veta kedykoľvek odvolať.
2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať.
3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 151c
Námietky voči delegovaným aktom
1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.
3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. V súlade s článkom 296 ZFEÚ inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“
16.
V článku 152 sa vkladajú tieto odseky:
„5a. Úverové inštitúcie, ktoré počítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade s článkami 84 až 89, zabezpečia do 31. decembra 2011 vlastné zdroje, ktoré sú vždy vyššie alebo rovnaké ako hodnota uvedená v odseku 5c alebo prípadne v odseku 5d.
5b. Úverové inštitúcie, ktoré na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na operačné riziko používajú pokročilé prístupy merania, ako je uvedené v článku 105, zabezpečia do 31. decembra 2011 vlastné zdroje, ktoré sú vždy vyššie alebo rovnaké ako hodnota uvedená v odseku 5c alebo prípadne odseku 5d.
5c. Hodnota uvedená v odsekoch 5a a 5b predstavuje 80 % celkovej minimálnej hodnoty vlastných zdrojov, ktoré by úverové inštitúcie mali povinnosť držať podľa článku 4 smernice 93/6/EHS a smernice 2000/12/ES tak, ako sa tieto smernice uplatňovali pred 1. januárom 2007.
5d. Pokiaľ ide o úverové inštitúcie uvedené v odseku 5e, so súhlasom príslušných orgánov môže hodnota uvedená v odsekoch 5a a 5b predstavovať až 80 % celkovej minimálnej hodnoty vlastných zdrojov, ktoré by tieto úverové inštitúcie mali povinnosť držať podľa ktoréhokoľvek z článkov 78 až 83, 103 alebo 104 a smernice 2006/49/ES tak, ako sa uplatňovali pred 1. januárom 2011.
5e. Úverová inštitúcia môže uplatňovať odsek 5d, len ak na výpočet svojich kapitálových požiadaviek začala používať prístup IRB alebo pokročilé prístupy merania 1. januára 2010 alebo neskôr.“
17.
V článku 154 sa odsek 5 nahrádza takto:
„5. Do 31. decembra 2012 expozíciami vážená priemerná LGD pre všetky retailové expozície zabezpečené obytnými nehnuteľnosťami a nevyužívajúca záruky ústredných vlád štátov nesmie byť nižšia než 10 %.“
18.
V článku 156 sa za tretí odsek vkladajú tieto odseky:
„Komisia do 1. apríla 2013 preskúma ustanovenia o odmeňovaní vrátane ustanovení uvedených v prílohách V a XII a podá o nich správu, pričom sa zameria najmä na ich účinnosť, vykonávanie a presadzovanie, berúc do úvahy medzinárodný vývoj. Účelom preskúmania je zistiť medzery vyplývajúce z uplatňovania zásady proporcionality na tieto ustanovenia. Komisia predloží svoju správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.
Komisia s cieľom zabezpečiť súlad a rovnaké podmienky pre všetkých preskúma vykonávanie článku 54 s ohľadom na súlad sankcií a iných opatrení ukladaných a uplatňovaných v celej Únii a v prípade potreby predloží návrhy.
Pravidelným preskúmaním uplatňovania tejto smernice zo strany Komisie sa zabezpečí, aby spôsob, ktorým sa uplatňuje, nevyvolával zreteľnú diskrimináciu medzi úverovými inštitúciami z dôvodu ich právnej štruktúry alebo modelu vlastníctva.
S cieľom zabezpečiť súlad v rámci obozretného prístupu ku kapitálu Komisia preskúma relevantnosť odkazu na nástroje v zmysle článku 66 ods. 1a písm. a) v prílohe V bod 23 písm. o) bod ii), len čo prijme iniciatívu preskúmať vymedzenie pojmu kapitálových nástrojov, ako je stanovené v článkoch 56 až 67.“
19.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 156a
Do 31. decembra 2011 Komisia preskúma potrebu zmien na zosúladenie prílohy IX k tejto smernici a podá o nich správu, pričom zohľadní medzinárodné dohody o kapitálových požiadavkách úverových inštitúcií na sekuritizačné pozície. Komisia predloží túto správu spolu s akýmikoľvek vhodnými legislatívnymi návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.“
20.
Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe I k tejto smernici.
Článok 2
Zmeny a doplnenia smernice 2006/49/ES
Smernica 2006/49/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 3 ods. 1 sa v prvom pododseku dopĺňa toto písmeno:
„t)
sekuritizačná pozícia a resekuritizačná pozícia je sekuritizačná pozícia a resekuritizačná pozícia v zmysle smernice 2006/48/ES.“
2.
V článku 17 ods. 1 sa v prvom pododseku nahrádza úvodná časť takto:
„Ak inštitúcia počíta hodnotu rizikovo vážených expozícií na účely prílohy II tejto smernice v súlade s článkami 84 až 89 smernice 2006/48/ES, tak na účely výpočtu stanoveného v prílohe VII časť 1 bod 36 smernice 2006/48/ES platí nasledujúce:“.
3.
V článku 18 ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a)
kapitálových požiadaviek vypočítaných v súlade s metódami a možnosťami stanovenými v článkoch 28 až 32 a prílohách I, II a VI a prípadne v prílohe V pre činnosti súvisiace s obchodnou knihou a v bodoch 1 až 4 prílohy II pre činnosti súvisiace s neobchodnou knihou;“.
4.
Názov oddielu 2 kapitoly VIII sa nahrádza takto:
„Delegované akty a vykonávacie právomoci“.
5.
V článku 41 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa prijímajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 42a a za podmienok stanovených v článkoch 42b a 42c.“
6.
V článku 42 sa odsek 2 vypúšťa.
7.
Vkladajú sa tieto články:
„Článok 42a
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 41 sa Komisii udeľuje na obdobie štyroch rokov od 15. decembra 2010. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 42b neodvolajú.
2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 42b a 42c.
Článok 42b
Odvolanie delegovania právomoci
1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 41 kedykoľvek odvolať.
2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať.
3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 42c
Námietky voči delegovaným aktom
1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.
3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. V súlade s článkom 296 Zmluvy o fungovaní Európskej únie inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“
8.
Článok 47 sa nahrádza takto:
„Do 30. decembra 2011 alebo akéhokoľvek skoršieho dátumu stanoveného príslušnými orgánmi na základe okolností jednotlivého prípadu môžu inštitúcie, ktorým bol uznaný model špecifického rizika pred 1. januárom 2007 v súlade s prílohou V bod 1, v prípade tohto uznania uplatňovať prílohu VIII body 4 a 8 smernice 93/6/EHS v znení týchto bodov platnom pred 1. januárom 2007.“
9.
Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe II k tejto smernici.
Článok 3
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu:
a)
s článkom 1 body 3, 4, 16 a 17 a prílohou I body 1, 2 písm. c), 3 a 5 písm. b) bod iii) do 1. januára 2011; a
b)
s ustanoveniami tejto smernice okrem tých, ktoré sú uvedené v písmene a), do 31. decembra 2011.
Členské štáty uvedú priamo pri prijatí opatrení uvedených v tomto odseku alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s bodom 1 prílohy I si vyžadujú, aby úverové inštitúcie uplatňovali zásady v nich ustanovené na:
i)
odmeny splatné na základe zmlúv uzavretých pred skutočným dátumom vykonávania v každom členskom štáte a pridelených alebo vyplatených po tomto dátume; a
ii)
v prípade služieb poskytovaných v roku 2010 na odmeny, ktoré boli pridelené, ale zatiaľ nevyplatené, pred dátumom skutočného vykonávania v každom členskom štáte.
3. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 4
Správa
So zreteľom na medzinárodnú povahu bazilejského rámca a riziká spojené s nevykonávaním zmien tohto rámca súčasne vo významných jurisdikciách predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2010 správu o pokroku smerom k medzinárodnému vykonávaniu zmien rámca kapitálovej primeranosti spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi.
Článok 5
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 6
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 24. novembra 2010