PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 520/2012
ze dne 19. června 2012
o výkonu farmakovigilančních činností podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (1), a zejména na článek 87a uvedeného nařízení,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (2), a zejména na článek 108 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1235/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se mění, pokud jde o farmakovigilanci humánních léčivých přípravků, nařízení (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky, a nařízení (ES) č. 1394/2007 o léčivých přípravcích pro moderní terapii (3), posílilo a racionalizovalo sledování bezpečnosti léčivých přípravků, které byly uvedeny na trh v Unii. Do směrnice 2001/83/ES byla podobná ustanovení zavedena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/84/EU ze dne 15. prosince 2010, kterou se mění směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o farmakovigilanci (4).
(2)
Farmakovigilanční činnosti zahrnují správu humánních léčivých přípravků ve vztahu k bezpečnosti po dobu jejich celého životního cyklu.
(3)
Nařízení (EU) č. 1235/2010 a směrnice 2010/84/EU zavedly pojem základní dokument farmakovigilančního systému. Aby základní dokument farmakovigilančního systému přesně zohledňoval farmakovigilanční systém, který držitel rozhodnutí o registraci využívá, měl by obsahovat zásadní informace a dokumenty týkající se všech aspektů farmakovigilančních činností, včetně informací o úkolech, které byly zadány třetím stranám. Měl by držiteli rozhodnutí o registraci pomoci s plánováním a prováděním auditů a kvalifikované osobě odpovědné za farmakovigilanci s dohledem nad farmakovigilančními činnostmi. Zároveň by jeho vypracování mělo příslušným vnitrostátním orgánům umožnit ověřit shodu u všech aspektů systému.
(4)
Informace obsažené v základním dokumentu farmakovigilančního systému by měly být uchovávány tak, aby zohledňovaly veškeré provedené změny, a příslušným vnitrostátním orgánům by měla být zajištěna jeho snadná přístupnost a dostupnost účely inspekce.
(5)
Systémy kvality by měly tvořit nedílnou součást farmakovigilančního systému. Minimální požadavky na systém kvality týkající se výkonu farmakovigilančních činností by měly zajistit, že držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a Evropská agentura pro léčivé přípravky (dále jen „agentura“) zřídí odpovídající a účinný systém kvality, který zajistí účinné sledování shody a přesné a řádné zdokumentování všech přijatých opatření. Rovněž by měly zajistit, aby držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a agentura měli k dispozici dostatečně způsobilé a náležitě kvalifikované a vyškolené zaměstnance.
(6)
Dodržováním přesně definovaného systému kvality by se mělo zajistit, že budou všechny farmakovigilanční činnosti vedeny tak, aby s velkou pravděpodobností poskytovaly požadované výsledky nebo cíle kvality pro plnění úkolů v oblasti farmakovigilance.
(7)
V rámci systému kvality by příslušné vnitrostátní orgány a agentura měly zřídit kontaktní místa, která by usnadňovala komunikaci mezi příslušnými vnitrostátními orgány, agenturou, Komisí, držiteli rozhodnutí o registraci a osobami, které podávají hlášení týkající se informací o rizicích léčivých přípravků uvedených v čl. 101 odst. 1 druhém pododstavci směrnice 2001/83/ES.
(8)
Pokud držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a agentura při sledování výkonu farmakovigilančních činností používají ukazatele výkonnosti, měly by být tyto ukazatele zdokumentovány.
(9)
Základem farmakovigilančních činnosti je ve zvyšující se míře pravidelné sledování rozsáhlých databází, jako je databáze Eudravigilance. Ačkoli má být databáze Eudravigilance hlavním zdrojem farmakovigilančních informací, měly by rovněž být zohledněny farmakovigilanční informace pocházející z jiných zdrojů.
(10)
Držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátních orgány a agentura by měli údaje v databázi Eudravigilance průběžně sledovat, aby zjistili, zda se objevila nová rizika nebo změnila rizika zjištěná dříve a zda mají tato rizika vliv na poměr rizika a prospěšnosti léčivého přípravku. Na základě posouzení hlášení individuálních bezpečnostních případů, agregovaných údajů z aktivních systémů dohledu nebo studií, informací z literatury nebo jiných zdrojů údajů by měli signály validovat nebo případně potvrdit. Proto je nezbytné stanovit společné požadavky pro získávání signálů, objasnit jednotlivé úlohy držitelů rozhodnutí o registraci, příslušných vnitrostátních orgánů a agentury při jejich sledování, upřesnit, jak jsou signály validovány a potvrzovány, a stanovit proces správy signálů.
(11)
Obecně platí, že při získávání signálů by se měla sledovat uznávaná metodika. Tato metodika se však může lišit v závislosti na typu léčivého přípravku, pro který je určena.
(12)
Používáním mezinárodně dohodnuté terminologie, formátu a norem by se měla usnadnit interoperabilita systémů používaných při výkonu farmakovigilančních činností a zabránit tomu, aby se stejné informace kódovaly dvojím způsobem. Rovněž by její používání mělo ulehčit výměnu informací mezi regulačními orgány na mezinárodní úrovni.
(13)
Aby hlášení podezření na nežádoucí účinky bylo jednodušší, měl by držitel rozhodnutí o registraci a členské státy tyto účinky hlásit pouze do databáze Eudravigilance. Databáze Eudravigilance by měla být vybavena tak, aby hlášení podezření na nežádoucí účinky, která obdržela od držitelů rozhodnutí o registraci, v okamžiku obdržení předala příslušnému orgánu členského státu, v němž se nežádoucí účinek vyskytl. Je proto nezbytné stanovit společný elektronický formát, prostřednictvím kterého by držitelé rozhodnutí o registraci a členské státy zasílali údaje o podezření na nežádoucí účinky do databáze Eudravigilance.
(14)
Pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti jsou důležitým nástrojem pro sledování vývoje bezpečnostního profilu léčivého přípravku po jeho uvedení na trh Unie, jakož i pro integrované (pře)hodnocení poměru jeho rizika a prospěšnosti. V zájmu jejich snazšího zpracování a hodnocení by měly být stanoveny společné požadavky na formát a obsah.
(15)
Plány řízení rizik jsou požadovány u všech nových žádostí o registraci. Obsahují podrobný popis systému řízení rizik, který držitel rozhodnutí o registraci využívá. Aby se jejich příprava a jejich hodnocení ze strany příslušných orgánů usnadnily, měly by být stanoveny společné požadavky na formát a obsah.
(16)
Pokud mají příslušné orgány obavy ohledně bezpečnosti léčivého přípravku, měly by mít možnost uložit držitelům rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studie bezpečnosti. Držitel rozhodnutí o registraci by měl před provedením uvedených studií přeložit návrh protokolu. Kromě toho by držitel rozhodnutí o registraci měl v odpovídající fázi poskytnout souhrn studie a závěrečnou zprávu o studii. Rovněž je třeba stanovit, že protokoly, souhrny a zprávy o závěrečné studii by měly dodržovat společný formát, který by usnadnil schvalování těchto studií a dohled nad nimi ze strany Farmakovigilančního výboru pro posuzování rizik nebo příslušných orgánů v případě studií, které mají být provedeny pouze v jednom členském státě, který studii v souladu s článkem 22a směrnice 2001/83/ES požaduje.
(17)
Tímto nařízením by neměla být dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5), ani nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (6). Základní právo na ochranu osobních údajů by mělo být plně a účinně zaručeno u všech farmakovigilančních činností. Účel ochrany veřejného zdraví představuje významný obecný zájem, a proto může být zpracovávání osobních údajů opodstatněné, jsou-li identifikovatelné osobní údaje zpracovávány pouze v nezbytně nutných případech a pouze tehdy, pokud zúčastněné strany tuto nutnost posuzují v každé jednotlivé fázi farmakovigilančního procesu. V případě potřeby mohou příslušné vnitrostátní orgány a držitelé rozhodnutí o registraci identifikovatelné osobní údaje nahradit pseudonymy.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro humánní léčivé přípravky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Základní dokument farmakovigilančního systému
Článek 1
Struktura základního dokumentu farmakovigilančního systému
1. Informace obsažené v základním dokumentu farmakovigilančního systému musí být přesné a zohledňovat zavedený farmakovigilanční systém.
2. V případě potřeby může držitel rozhodnutí o registraci pro různé kategorie léčivých přípravků použít různé farmakovigilanční systémy. Každý takový systém musí být popsán v samostatném základním dokumentu farmakovigilančního systému.
V základním dokumentu farmakovigilančního systému musí být obsaženy všechny léčivé přípravky, pro které držitel rozhodnutí o registraci získal registraci v souladu se směrnicí 2001/83/ES nebo v souladu s nařízením (ES) č. 726/2004.
Článek 2
Obsah základního dokumentu farmakovigilančního systému
Základní dokument farmakovigilančního systému musí obsahovat přinejmenším všechny tyto údaje:
1)
následující informace o kvalifikované osobě odpovědné za farmakovigilanci:
a)
popis povinností, jež prokazují, že kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci má v rámci systému farmakovigilance dostatečnou pravomoc tento systém podporovat, spravovat a zlepšovat jeho shodu s úkoly a odpovědnostmi v oblasti farmakovigilance;
b)
stručný životopis kvalifikované osoby odpovědné za farmakovigilanci s uvedením osvědčení o registraci dané osoby v databázi Eudravigilance;
c)
kontaktní údaje kvalifikované osoby odpovědné za farmakovigilanci;
d)
podrobně popsaná opatření, jež se uplatní v případě absence kvalifikované osoby odpovědné za farmakovigilanci;
e)
povinnosti kontaktní osoby pro otázky farmakovigilance, pokud byla uvedená osoba v souladu s čl. 104 odst. 4 směrnice 2001/83/ES na úrovni členského státu jmenována, včetně kontaktních údajů;
2)
popis organizační struktury držitele rozhodnutí o registraci, včetně seznamu míst, kde jsou vykonávány tyto farmakovigilanční činnosti: sběr hlášení individuálních bezpečnostních případů, jejich hodnocení a zadávání hlášení do bezpečnostní databáze, příprava pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti, získávání a analýza signálů, správa plánu řízení rizik, správa předregistračních a poregistračních studií a řízení změn registrací s ohledem na bezpečnost;
3)
popis umístění, funkcí a povinností v souvislosti s provozem počítačových systémů a databází využívaných k získávání, sběru, zaznamenávání a hlášení informací týkajících se bezpečnosti a posuzování jejich způsobilosti pro daný účel;
4)
popis zpracování údajů a jejich zaznamenávání a procesů používaných při každé z těchto farmakovigilančních činností:
a)
průběžné sledování poměru rizika a prospěšnosti léčivého přípravku nebo přípravků, výsledek tohoto sledování a postup, kterým se rozhoduje o přijetí vhodných opatření;
b)
provoz systému (systémů) řízení rizik a sledování výsledků opatření pro minimalizaci rizik;
c)
sběr, posuzování a zasílání hlášení individuálních bezpečnostních případů;
d)
vypracovávání pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti a jejich zasílání;
e)
postupy pro sdělování bezpečnostních pochybností a změn souhrnu údajů o přípravku a příbalové informace zdravotnickým pracovníkům a široké veřejnosti;
5)
popis systému kvality při výkonu farmakovigilančních činností s uvedením všech těchto prvků:
a)
popis řízení lidských zdrojů uvedený v článku 10 a obsahující tyto prvky: popis organizační struktury pro výkon farmakovigilančních činností a umístění informací o kvalifikaci zaměstnanců; souhrnný popis, jak je koncipována odborná příprava a kde je umístěna dokumentace o odborné přípravě; pokyny týkajících se kritických procesů;
b)
popis systému správy záznamů stanoveného v článku 12, včetně umístění dokumentů používaných při farmakovigilančních činnostech;
c)
popis systému pro dohled nad fungováním farmakovigilančního systému a pro sledování shody v souladu s článkem 11;
6)
případně popis činností a/nebo služeb, které držitel rozhodnutí o registraci v souladu s čl. 6 odst. 1 zadal třetím stranám.
Článek 3
Obsah přílohy k základnímu dokumentu farmakovigilančního systému
Příloha k základnímu dokumentu farmakovigilančního systému obsahuje tyto dokumenty:
1)
seznam léčivých přípravků, kterých se základní dokument farmakovigilančního systému týká, s uvedením názvu léčivého přípravku, mezinárodního nechráněného názvu (INN) účinné látky (účinných látek) a členského státu (členských států), kde registrace platí;
2)
seznam zásad a postupů pro účely zajištění souladu s čl. 11 odst. 1 v písemné podobě;
3)
seznam smluv podle čl. 6 odst. 2;
4)
seznam úkolů, které kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci zadala třetím stranám;
5)
seznam všech plánovaných a uskutečněných auditů;
6)
případně seznam ukazatelů výkonnosti podle článku 9;
7)
případně seznam dalších základních dokumentů farmakovigilančního systému téhož držitele rozhodnutí o registraci;
8)
deník obsahující informace uvedené v čl. 5 odst. 4.
Článek 4
Aktualizace
1. Držitel rozhodnutí o registraci udržuje základní dokument farmakovigilančního systému aktuální a v případě potřeby jej upravuje tak, aby zohledňoval získané zkušenosti, technický a vědecký pokrok a změny směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004.
2. Základní dokument farmakovigilančního systému i jeho příloha musí umožňovat kontrolu návaznosti jednotlivých verzí a musí v nich být uvedeno, kdy držitel rozhodnutí o registraci dokument naposledy aktualizoval.
3. V základním dokumentu farmakovigilančního systému musí být uvedeny veškeré odchylky od farmakovigilančních postupů, jejich dopad a jejich řízení, a to až do okamžiku, než jsou vyřešeny.
4. Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1234/2008 ze dne 24. listopadu 2008 o posuzování změn registrací humánních a veterinárních léčivých přípravků (7), držitel rozhodnutí o registraci neprodleně uvědomí agenturu o každé změně v umístění základního dokumentu farmakovigilančního systému nebo o změnách týkajících se kontaktních údajů a jména kvalifikované osoby odpovědné za farmakovigilanci. Agentura údaje opraví v databázi Eudravigilance podle v čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004, a pokud je to nezbytné, na evropském webovém portálu pro léčivé přípravky podle čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004.
Článek 5
Forma dokumentů, jež jsou součástí základního dokumentu farmakovigilančního systému
1. Základní dokument farmakovigilančního systému musí být úplný a čitelný. V případě potřeby mohou být informace poskytnuty formou grafů nebo vývojových diagramů. Všechny dokumenty musí být zaregistrovány a archivovány tak, aby je bylo možné přesně a snadno vyhledat po celou dobu, kdy jsou uchovávány.
2. Jednotlivé údaje a dokumenty, jež jsou součástí základního dokumentu farmakovigilančního systému, lze předkládat v modulech v souladu se systémem, který je podrobně popsán v pokynech ke správné farmakovigilanční praxi.
3. Základní dokument farmakovigilančního systému může být uložen v elektronické podobě za předpokladu, že média používaná k zálohování informací zůstávají i v průběhu času čitelná a může-li být pro účely auditů a inspekcí snadno poskytnuta jejich tištěná kopie.
4. Držitel rozhodnutí o registraci zaznamenává v deníku podle čl. 3 bodu 8 veškeré změny obsahu základního dokumentu farmakovigilančního systému provedené v posledních pěti letech s výjimkou informací uvedených v čl. 2 bodu 1 písm. b) až e) a článku 3. V deníku držitel rozhodnutí o registraci zaznamenává datum, osobu odpovědnou za změnu a případně důvod změny.
Článek 6
Zadávání třetím stranám
1. Držitel rozhodnutí o registraci může provádění určitých činností farmakovigilančního systému zadat třetím stranám. Nadále však nese plnou odpovědnost za úplnost a přesnost základního dokumentu farmakovigilančního systému.
2. Držitel rozhodnutí o registraci vypracuje seznam smluv, které podle odstavce 1 uzavřel s třetími stranami, s upřesněním dotčeného přípravku nebo přípravků a území.
Článek 7
Dostupnost a umístění základního dokumentu farmakovigilančního systému
1. Základní dokument farmakovigilančního systému musí být uchováván buď v místě v Unii, kde jsou prováděny hlavní farmakovigilanční činnosti držitele rozhodnutí o registraci, nebo v místě v Unii, kde působí kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci.
2. Držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci měla k farmakovigilančnímu systému trvale přístup.
3. Základní dokument farmakovigilančního systému musí být pro účely inspekce kdykoli a neprodleně k dispozici na místě, kde je uchováván.
Je-li základní dokument farmakovigilančního systému v souladu s čl. 5 odst. 3 uchováván v elektronické podobě, je pro účely tohoto článku dostačující, aby byla data uložená v této podobě dostupná přímo v místě, kde je základní dokument farmakovigilančního systému uchováván.
4. Příslušný vnitrostátní orgán může pro účely uplatnění čl. 23 odst. 4 směrnice 2001/83/ES omezit svůj požadavek na určité části nebo moduly základního dokumentu farmakovigilančního systému, přičemž náklady spojené s předložením kopie základního dokumentu farmakovigilančního dokumentu hradí držitel rozhodnutí o registraci.
5. Příslušný vnitrostátní orgán a agentura mohou požadovat, aby držitel rozhodnutí o registraci deník uvedený v čl. 3 bodu 8 předkládal v pravidelných intervalech.
KAPITOLA II
Minimální požadavky na systémy kvality při výkonu farmakovigilančních činností
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 8
Systém kvality
1. Držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a agentura vytvoří odpovídající a účinný systém kvality pro výkon farmakovigilančních činností a tento systém používají.
2. Systém kvality se týká organizační struktury, odpovědností, postupů, procesů a zdrojů, odpovídajícího řízení zdrojů a shody a správy záznamů.
3. Základem systému kvality jsou všechny tyto činnosti:
a)
plánování kvality: vytváření struktur a plánování integrovaných a logicky souvisejících postupů;
b)
dodržování kvality: plnění úkolů a povinností v souladu s požadavky kladenými na kvalitu;
c)
kontrola a zabezpečování kvality: sledování a hodnocení, jak účinně jsou struktury a procesy vytvořeny a jak účinně jsou procesy uplatňovány;
d)
zlepšování kvality: případné opravování a zlepšování struktur a procesů.
4. Všechny prvky, požadavky a předpisy přijaté v souvislosti se systémem kvality musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí a postupů, např. plánů kvality, příruček o kvalitě a záznamů o kvalitě.
5. Všechny osoby zapojené do postupů a procesů systémů kvality, které vytvořily příslušné vnitrostátní orgány a agentura při výkonu farmakovigilančních činností, odpovídají za řádné fungování těchto systémů kvality a musí dohlížet, aby byla systematicky zajištěna kvalita, uplatňování a údržba systému kvality.
Článek 9
Ukazatele výkonnosti
1. Držitel rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a agentura mohou při průběžném sledování výkonu farmakovigilančních činností používat ukazatele výkonnosti.
2. Agentura může zveřejnit seznam ukazatelů výkonnosti na základě doporučení Farmakovigilančního výboru pro posuzování rizik.
Oddíl 2
Minimální požadavky na systémy kvality při výkonu farmakovigilančních činností ze strany držitelů rozhodnutí o registraci
Článek 10
Řízení lidských zdrojů
1. Držitel rozhodnutí o registraci má při výkonu farmakovigilančních činností k dispozici dostatečně způsobilé a náležitě kvalifikované a vyškolené zaměstnance.
Pro účely prvního pododstavce držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci získala odpovídající teoretické a praktické znalosti pro výkon farmakovigilančních činností. Nedokončila-li kvalifikovaná osoba základní lékařskou odbornou přípravy v souladu s článkem 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (8), držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby kvalifikované osobě odpovědné za farmakovigilanci pomáhala osoba se zdravotnickým vzděláním. Tato pomoc musí být řádně zdokumentována.
2. Povinnosti řídících nebo kontrolních zaměstnanců, včetně kvalifikované osoby odpovědné za farmakovigilanci, musí být definovány v popisech práce. Jejich hierarchické vztahy jsou definovány v organizační struktuře. Držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby kvalifikovaná osoba odpovědná za farmakovigilanci měla dostatečnou pravomoc řídit výkon systému kvality a farmakovigilančních činností držitele rozhodnutí o registraci.
3. Všichni zaměstnanci zapojení do výkonu farmakovigilančních činností absolvují počáteční a průběžnou odbornou přípravu, která souvisí s jejich funkcí a povinnostmi. Držitel rozhodnutí o registraci uchovává plány odborné přípravy a záznamy o odborné přípravě pro udržení a rozvoj odborné způsobilosti zaměstnanců a zpřístupní je v případě auditu nebo inspekce.
4. Držitel rozhodnutí o registraci poskytne příslušné pokyny k procesům, které mají být použity v naléhavých případech, včetně zachování kontinuity provozu.
Článek 11
Řízení shody
1. Je třeba stanovit zvláštní postupy a procesy systému kvality, jejichž cílem je zajistit:
a)
průběžné sledování farmakovigilančních údajů, zkoumání možností pro minimalizaci rizik a prevenci a aby držitel rozhodnutí o registraci přijal vhodná opatření;
b)
vědecké vyhodnocení všech informací o rizicích léčivých přípravků, jak je uvedeno v čl. 101 odst. 1 směrnice 2001/83/ES, ze strany držitele rozhodnutí o registraci;
c)
zasílání přesných a ověřitelných údajů o závažných a nezávažných nežádoucích účincích do databáze Eudravigilance ve lhůtách stanovených v čl. 107 odst. 3 prvním a druhém pododstavci směrnice 2001/83/ES;
d)
kvalitu, integritu a úplnost předložených informací o rizicích léčivých přípravků, včetně procesů, které zabrání tomu, aby informace byly zasílány dvakrát, a validovat signály v souladu s čl. 21 odst. 2;
e)
aby držitel rozhodnutí o registraci účinně komunikoval s příslušnými vnitrostátními orgány a agenturou, např. ohledně nových rizik nebo změn dříve zjištěných rizik, základního dokumentu farmakovigilančního systému, systémů řízení rizik, opatření pro minimalizaci rizik, pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti, nápravných a preventivních opatřeních a poregistračních studií;
f)
aby držitel rozhodnutí o registraci na základě průběžného sledování informací zveřejňovaných na evropském webovém portálu pro léčivé přípravky aktualizoval informace o přípravku s ohledem na vědecké poznatky, jakož i s ohledem na hodnocení a doporučení zveřejněná na evropském webovém portálu pro léčivé přípravky;
g)
aby držitel rozhodnutí o registraci poskytl zdravotnickému personálu a pacientům odpovídajícím způsobem příslušné informace týkající se bezpečnosti.
2. Pokud držitel rozhodnutí o registraci některé úkoly v oblasti farmakovigilance zadal třetím stranám, nese v souvislosti s těmito úkoly nadále plnou odpovědnost za zajištění účinného systému kvality.
Článek 12
Správa záznamů a uchovávání údajů
1. Držitelé rozhodnutí o registraci zaznamenávají veškeré informace spojené s farmakovigilancí a zajistí, aby byly zpracovány a uchovávány takovým způsobem, aby je bylo možné přesně předložit, interpretovat a ověřit.
U všech dokumentů používaných při farmakovigilančních činnostech zavedou držitelé rozhodnutí o registraci systém správy záznamů, který zajistí vyhledatelnost těchto dokumentů a umožní sledovat opatření přijatá k prošetření bezpečnostních pochybností, harmonogramy těchto šetření a jakým způsobem a kdy bylo ohledně těchto pochybností přijato rozhodnutí.
Držitelé rozhodnutí o registraci zavedou mechanismy umožňující sledovat historii hlášení podezření na nežádoucí účinky a přijatých opatření.
2. Držitelé rozhodnutí o registraci zajistí, aby byly údaje uvedené v článku 2 uchovány po dobu minimálně pěti let poté, co byl systém, který je popsán v základním dokumentu farmakovigilančního systému, držitelem rozhodnutí o registraci formálně ukončen.
Farmakovigilanční údaje a dokumenty týkající se jednotlivých registrovaných léčivých přípravků musí být uchovávány po celou dobu, kdy je přípravek registrován, a po dobu minimálně deseti let po pozbytí platnosti registrace. Pokud to však vyžadují právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, musí být dokumenty uchovávány po delší dobu.
Článek 13
Audit
1. Audity založené na analýze rizika systému kvality musí být prováděny v pravidelných časových intervalech, aby byl zajištěn soulad systému s požadavky na systém kvality stanovenými v článcích 8, 10, 11 a 12 a aby bylo možné určit jeho efektivitu. Uvedené audity provádějí jednotlivci, kteří se nijak nepodílejí na záležitostech a procesech, jež jsou předmětem auditu, ani za ně nenesou odpovědnost.
2. V případě potřeby jsou přijata nápravná opatření a u zjištěných nedostatků je proveden následný audit. O výsledcích každého jednotlivého auditu a následného auditu se vypracuje zpráva. Tato zpráva se zašle osobám odpovědným za řízení záležitostí, jež jsou předmětem auditu. Data a výsledky auditů a následných auditů musí být zdokumentovány v souladu s čl. 104 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2001/83/ES.
Oddíl 3
Minimální požadavky na systémy kvality při výkonu farmakovigilančních činností ze strany příslušných vnitrostátních orgánů a agentury
Článek 14
Řízení lidských zdrojů
1. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura mají při výkonu farmakovigilančních činností k dispozici dostatečně způsobilé a náležitě kvalifikované a vyškolené zaměstnance.
Jejich organizační struktura a rozdělení úkolů a povinností musí být jasné a v nezbytném rozsahu přístupné. Musí být zřízena kontaktní místa.
2. Všichni zaměstnanci zapojení do výkonu farmakovigilančních činností absolvují počáteční a průběžnou odbornou přípravu. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura uchovávají plány odborné přípravy a záznamy o odborné přípravě pro udržení a rozvoj odborné způsobilosti zaměstnanců a zpřístupní je v případě auditu.
3. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura poskytnou svým zaměstnancům příslušné pokyny k procesům, které mají být použity v naléhavých případech, včetně zachování kontinuity provozu.
Článek 15
Řízení shody
1. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura stanoví zvláštní postupy a procesy, jejichž cílem je dosáhnout všech těchto cílů:
a)
zajistit hodnocení kvality předložených farmakovigilančních údajů a jejich úplnosti;
b)
zajistit posuzování a zpracování farmakovigilančních údajů ve lhůtách stanovených ve směrnici 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004;
c)
zajistit nezávislost výkonu farmakovigilančních činností;
d)
zajistit účinnou komunikaci mezi příslušnými vnitrostátními orgány a mezi příslušnými orgány a agenturou, jakož i s pacienty, zdravotnickými pracovníky, držiteli rozhodnutí o registraci a veřejností;
e)
zajistit, aby se agentura a Komise vzájemně informovaly o zamýšleném oznámení týkajícím se bezpečnosti léčivého přípravku registrovaného v několika členských státech nebo účinné látky obsažené v daném léčivém přípravku v souladu s článkem 106a směrnice 2001/83/ES;
f)
provádět inspekce a předregistrační inspekce.
2. Kromě postupů uvedených v odstavci 1 stanoví příslušné vnitrostátní orgány postupy pro sběr a záznam všech podezření na nežádoucí účinky, která se objeví na jejich území.
3. Agentura stanoví postupy pro sledování lékařské literatury v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 726/2004.
Článek 16
Správa záznamů a uchovávání údajů
1. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura zaznamenávají veškeré informace spojené s farmakovigilancí a zajistí, aby byly zpracovány a uchovávány takovým způsobem, aby je bylo možné přesně předložit, interpretovat a ověřit.
U všech dokumentů používaných při farmakovigilančních činnostech zavedou systém správy záznamů, který zajistí vyhledatelnost těchto dokumentů a umožní sledovat opatření přijatá k prošetření bezpečnostních pochybností, harmonogramy těchto šetření a jakým způsobem a kdy bylo ohledně těchto pochybností přijato rozhodnutí.
2. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura zajistí, aby základní dokumenty popisující jejich farmakovigilanční systém zůstaly uchovávány po dobu minimálně pěti let poté, co byl systém formálně ukončen.
Farmakovigilanční údaje a dokumenty týkající se jednotlivých registrovaných léčivých přípravků musí být uchovávány po celou dobu, kdy je přípravek registrován, a po dobu minimálně deseti let po pozbytí platnosti registrace. Pokud to však vyžadují právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, musí být dokumenty uchovávány po delší dobu.
Článek 17
Audit
1. Audity založené na analýze rizika systému kvality musí být prováděny v pravidelných časových intervalech v souladu se společnou metodikou, aby byl zajištěn soulad systému s požadavky stanovenými v článcích 8, 14, 15 a 16 a jeho efektivita.
2. V případě potřeby jsou přijata nápravná opatření a u zjištěných nedostatků je proveden následný audit. Zpráva o auditu se zašle osobám odpovědným za řízení záležitostí, jež jsou předmětem auditu. Data a výsledky auditů a následných auditů musí být zdokumentovány.
KAPITOLA III
Minimální požadavky týkající se sledování údajů v databázi Eudravigilance
Článek 18
Obecné požadavky
1. Agentura a příslušné vnitrostátní orgány spolupracují při sledování údajů v databázi Eudravigilance.
2. Držitelé rozhodnutí o registraci sledují údaje, ke kterým mají v databázi Eudravigilance přístup.
3. Držitelé rozhodnutí o registraci, příslušné vnitrostátní orgány a agentura zajistí, aby byla databáze Eudravigilance průběžně sledována s četností přiměřenou zjištěnému riziku, potenciálnímu riziku a potřebě dalších informací.
4. Příslušný orgán každého členského státu je odpovědný za sledování údajů pocházejících z území daného členského státu.
Článek 19
Zjišťování nových rizik nebo změn dříve zjištěných rizik
1. Při zjišťování, zda se objevila nová rizika nebo změnila rizika zjištěná dříve se vychází ze získaných a analyzovaných signálů týkajících se léčivého přípravku nebo účinné látky.
Pro účely této kapitoly se signálem rozumějí informace pocházejících z jednoho nebo více zdrojů, včetně pozorování a pokusů, které poukazují na nově zjištěnou žádoucí nebo nežádoucí potenciálně kauzální souvislost nebo nový aspekt dříve zjištěné souvislosti mezi zásahem a příhodou nebo souborem souvisejících příhod, které jsou považovány za dostatečně pravděpodobné, aby byly důvodem pro ověření.
Pro účely sledování údajů v databázi Eudravigilance jsou zohledňovány pouze signály týkající se nežádoucích účinků.
2. Získávání signálů je založeno na multidisciplinárním přístupu. Získávání signálů v rámci databáze Eudravigilance případně doplňují statistické analýzy. Po konzultaci s Farmakovigilančním výborem pro posuzování rizik může agentura zveřejnit seznam zdravotních příhod, které mají být při získávání signálů zohledněny.
Článek 20
Metodika určování důkazní hodnoty signálu
1. Příslušné vnitrostátní orgány, držitelé rozhodnutí o registraci a agentura určí důkazní hodnotu signálu za použití uznávané metodiky s přihlédnutím ke klinické závažnosti, kvantitativní síle souvislosti, konzistenci údajů, vztahu mezi expozicí a odezvou, biologické věrohodnosti, experimentálním zjištěním, možným analogiím a povaze a kvalitě údajů.
2. Při stanovování priorit signálů mohou být vzaty v úvahu různé faktory, zejména zda se jedná o novou souvislost nebo o nový léčivý přípravek, faktory týkající se síly souvislosti, závažnosti zjištěné reakce a faktory souvisejícími s dokumenty zasílanými do databáze Eudravigilance.
3. Farmakovigilanční výbor pro posuzování rizik používanou metodiku nebo metodiky pravidelně přezkoumává a v případě potřeby vydává doporučení.
Článek 21
Proces správy signálů
1. Proces správy signálů zahrnuje tyto činnosti: získání signálu, jeho validaci, potvrzení, analýzu a stanovení priorit, posouzení a doporučení příslušných opatření.
Pro účely tohoto článku se validací signálu rozumí proces hodnocení údajů, o něž se získaný signál opírá, s cílem ověřit, zda dostupná dokumentace obsahuje důkazy, které dostatečně prokazují existenci nové kauzální souvislosti nebo nového aspektu dříve zjištěné souvislosti, a které tudíž odůvodňují další analýzu signálu.
2. Získá-li držitel rozhodnutí o registraci při sledování databáze Eudravigilance nový signál, validuje jej a neprodleně o něm informuje agenturu a příslušné vnitrostátní orgány.
3. Pokud se má za to, že validovaný signál vyžaduje další analýzu, musí být signál potvrzen co nejdříve, avšak nejpozději do 30 dnů po jeho obdržení:
a)
v případě, že se signál týká přípravku, který byl registrován v souladu se směrnicí 2001/83/ES, potvrzuje jej příslušný vnitrostátní orgán členského státu, ve kterém je léčivý přípravek uváděn na trh, nebo orgán vedoucího nebo druhého vedoucího členského státu jmenovaného v souladu s čl. 22 odst. 1;
b)
případě, že se signál týká přípravku, který byl registrován v souladu s nařízením (ES) č. 726/2004, potvrzuje jej agentura ve spolupráci s členskými státy.
Při analýze validovaného signálu mohou příslušné vnitrostátní orgány a agentura zohlednit další informace, které jsou pro léčivý přípravek k dispozici.
Není-li validita signálu potvrzena a objeví-li se nové signály týkající se stejného léčivého přípravku, je nepotvrzeným signálům třeba věnovat zvláštní pozornost.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, příslušné vnitrostátní orgány a agentury validují a potvrdí každý signál, který získaly v rámci průběžného sledování databáze Eudravigilance.
5. Každý potvrzený signál se zanese do systému, který za účelem sledování spravuje agentura, a předá se Farmakovigilančnímu výboru pro posuzování rizik, který provede počáteční analýzu a stanoví priority signálů v souladu s čl. 107h odst. 2 směrnice 2001/83/ES a čl. 28a odst. 2 nařízení (ES) č. 726/2004.
6. O závěrech Farmakovigilančního výboru pro posuzování rizik týkajících se posouzení veškerých potvrzených signálů agentura neprodleně informuje držitele rozhodnutí o registraci.
Článek 22
Rozdělení úkolů při správě signálů
1. V případě léčivých přípravků registrovaných v souladu se směrnicí 2001/83/ES ve více než jednom členském státě a v případě účinných látek obsažených v několika léčivých přípravcích, pokud alespoň jedna registrace byla udělena v souladu se směrnicí 2001/83/ES, se členské státy mohou v rámci koordinační skupiny podle článku 27 směrnice 2001/83/ES dohodnout, že jmenují vedoucí členský stát a v případě potřeby druhý vedoucí členský stát. O jmenování do těchto funkcí se rozhoduje přinejmenším každé čtyři roky.
Vedoucí členský stát sleduje databázi Eudravigilance a v souladu s čl. 21 odst. 3 a 4 validuje a potvrzuje signály jménem ostatních členských států. Členský stát, který byl jmenován druhým vedoucím členským státem, pomáhá vedoucímu členskému státu při plnění jeho úkolů.
2. Při jmenování vedoucího, případně druhého vedoucího členského státu může vzít koordinační skupina v úvahu, zda některý z členských států působí jako referenční členský stát podle čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/83/ES, nebo jako zpravodaj pro posuzování pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti v souladu článkem 107e uvedené směrnice.
3. Agentura zveřejní na evropském webovém portálu pro léčivé přípravky seznam účinných látek, které jsou předmětem sdílení úkolů v souladu s tímto článkem, a vedoucí a druhý vedoucí členský stát jmenovaný pro sledování těchto látek v databázi Eudravigilance.
4. Aniž je dotčen odstavec 1, nesou všechny členské státy nadále odpovědnost za sledování údajů v databázi Eudravigilance v souladu s čl. 107h odst. 1 písm. c) a čl. 107h odst. 3 směrnice 2001/83/ES.
5. V případě léčivých přípravků registrovaných v souladu s nařízením (ES) č. 726/2004 je agentuře při sledování údajů v databázi Eudravigilance nápomocen zpravodaj, kterého jmenuje Farmakovigilanční výbor pro posuzování rizik v souladu s čl. 62 odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004.
Článek 23
Pomoc při získávání signálů
Agentura příslušným vnitrostátním orgánům pomáhá se sledováním databáze Eudravigilance zpřístupněním těchto informací:
a)
výstupních dat a statistických zpráv umožňujících přezkoumat veškeré nežádoucí účinky, které byly v souvislosti s účinnou látkou nebo léčivým přípravkem nahlášeny do databáze Eudravigilance;
b)
speciálně konfigurovaných dotazů podporujících hodnocení hlášení individuálních případů a sérií případů;
c)
speciálně konfigurovaných uskupení a stratifikací údajů umožňujících identifikovat skupiny pacientů s vyšším rizikem výskytu nežádoucích účinků nebo s rizikem závažných nežádoucích účinků;
d)
statistických metod získávání signálů.
Agentura rovněž zajistí příslušnou pomoc se sledováním databáze Eudravigilance držitelům rozhodnutí o registraci.
Článek 24
Auditní stopa získávání signálů
1. Příslušné vnitrostátní orgány a agentura zajistí auditní stopu činností spojených se získáváním signálů v databázi Eudravigilance, příslušných dotazů a jejich výsledků.
2. Auditní stopa umožňuje vysledovat, jak byly signály získány, jak byly validovány a jak byly potvrzené signály posouzeny.
KAPITOLA IV
Používání terminologie, formátů a norem
Článek 25
Používání mezinárodně dohodnuté terminologie
1. Při klasifikaci, vyhledávání a prezentování informací spojených s farmakovigilancí a informací o léčivém přípravku, při hodnocení a posuzování jejich rizik a prospěšnosti a při elektronické výměně a sdělování těchto informací používají členské státy, držitelé rozhodnutí o registraci a agentura tuto terminologii:
a)
Lékařský slovník regulovaných činností (MedDRA), který vypracovala Mezinárodní konference o harmonizaci technických požadavků na registrace humánních léčivých přípravků (ICH), multidisciplinární téma M1;
b)
seznamy standardních termínů zveřejněné Evropskou lékopisnou komisí;
c)
terminologii stanovenou v normě EN ISO 11615:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o léčivých přípravcích (ISO/FDIS 11615:2012);
d)
terminologii stanovenou v normě EN ISO 11616:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o farmaceutických výrobcích (ISO/FDIS 11616:2012);
e)
terminologii stanovenou v normě EN ISO 11238:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o látkách (ISO/FDIS 11238:2012);
f)
terminologii stanovenou v normě EN ISO 11239:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o lékových formách, úpravě a cestách podání (ISO/FDIS 11239:2012);
g)
terminologii stanovenou v normě EN ISO 11240:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o jednotkách měření (ISO/FDIS 11240:2012).
2. O přidání nového termínu do terminologie uvedené v odstavci 1 musí členské státy, příslušné vnitrostátní orgány nebo držitelé rozhodnutí o registraci v případě potřeby požádat Mezinárodní konferenci o harmonizaci technických požadavků na registrace humánních léčivých přípravků, Evropskou lékopisnou komisi, Evropský výbor pro normalizaci nebo Mezinárodní organizaci pro normalizaci. V daném případě o záležitosti informují agenturu.
3. Členské státy, držitelé rozhodnutí o registraci a agentura sledují používání terminologie uvedené v odstavci 1 buď systematicky, nebo prostřednictvím pravidelně prováděného náhodného hodnocení.
Článek 26
Používání mezinárodně dohodnutých formátů a norem
1. Při popisování, vyhledávání a prezentování informací spojených s farmakovigilancí a informací o léčivém přípravku, při hodnocení a posuzování jejich rizik a prospěšnosti a při elektronické výměně a sdělování těchto informací používají příslušné vnitrostátní orgány, držitelé rozhodnutí o registraci a agentura tyto formáty a normy:
a)
XEVPRM (Extended Eudravigilance Medicinal Product Report Message), což je formát pro elektronické zasílání informací o všech humánních léčivých přípravcích registrovaných v Unii v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 726/2004, který zveřejnila agentura;
b)
normu ICH E2B(R2) „Maintenance of the ICH guideline on clinical safety data management: data elements for transmission of Individual Case Safety Reports“ (Aktualizace pokynů ICH - Správa údajů o klinické bezpečnosti: Položky pro předávání hlášení individuálních bezpečnostních případů);
c)
normu ICH M2 „Electronic Transmission of Individual Case Safety Reports Message Specification“ (Definice elektronického předávání hlášení individuálních bezpečnostních případů).
2. Pro účely odstavce 1 mohou příslušné vnitrostátní orgány, držitelé rozhodnutí o registraci a agentura rovněž využívat tyto formáty a normy:
a)
EN ISO 27953-2:2011 Zdravotnická informatika - Hlášení individuálních bezpečnostních případů (ICSR) ve farmakovigilanci - Část 2: Požadavky týkající se ICSR v případě humánních léčivých přípravků (ISO 27953-2:2011);
b)
EN ISO 11615:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o léčivých přípravcích (ISO/FDIS 11615:2012);
c)
EN ISO 11616:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o farmaceutických výrobcích (ISO/FDIS 11616:2012);
d)
EN ISO 11238:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o látkách (ISO/FDIS 11238:2012);
e)
EN ISO 11239:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o lékových formách, úpravě a cestách podání (ISO/FDIS 11239:2012);
f)
EN ISO 11240:2012 Zdravotnická informatika - Identifikace léčivých přípravků - Datové prvky a struktury pro jednoznačnou identifikaci a výměnu regulovaných informací o jednotkách měření (ISO/FDIS 11240:2012).
KAPITOLA V
Předávání hlášení o podezření na nežádoucí účinky
Článek 27
Hlášení individuálních bezpečnostních případů
K hlášení podezření na nežádoucí účinky léčivého přípravku, které se v určitý časový okamžik vyskytnou u jednoho pacienta, do databáze Eudravigilance se používají hlášení individuálních bezpečnostních případů.
Článek 28
Obsah hlášení individuálních bezpečnostních případů
1. Členské státy a držitelé rozhodnutí o registraci zajistí, aby byla hlášení individuálních bezpečnostních případů co nejúplnější, a odpovídajícím a spolehlivým způsobem zasílají do databáze Eudravigilance veškeré aktualizace těchto hlášení.
V případě urychleného hlášení musí být v hlášení individuálních bezpečnostních případů uvedena alespoň jedna identifikovatelná osoba podávající hlášení, jeden identifikovatelný pacient, jeden nežádoucí účinek a dotčený léčivý přípravek nebo přípravky.
2. V hlášeních individuálních bezpečnostních případů zaznamenávají členské státy a držitelé rozhodnutí o registraci podrobnosti nezbytné pro získání následných informací. Následná opatření musí být náležitě zdokumentována.
3. Při hlášení podezření na nežádoucí účinky poskytují členské státy a držitelé rozhodnutí o registraci veškeré informace, které jsou k jednotlivým případům k dispozici:
a)
informace administrativního rázu: druh hlášení, datum a světově unikátní identifikační číslo a jednoznačná identifikace odesílatele a kategorie odesílatele; datum, kdy bylo hlášení z daného zdroje poprvé přijato, a přesné datum, kdy byly obdrženy poslední informace; ostatní identifikační údaje a zdroje dalších případů a odkazy na další dostupnou dokumentaci, kterou má odesílatel hlášení individuálních bezpečnostních případů případně k dispozici;
b)
v případě nežádoucích účinků uváděných ve světové literatuře odkazy na literaturu v souladu s tzv. „Vancouver“ stylem, který vypracoval Mezinárodní výbor redaktorů lékařských časopisů (International Committee of Medical Journal Editors) (9), včetně shrnutí článku v angličtině;
c)
druh studie, název studie, číslo, kterým studii opatřil sponzor, nebo registrační číslo studie v případě studií, na které se nevztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/20/ES ze dne 4. dubna 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se uplatňování správné klinické praxe při provádění klinických hodnocení humánních léčivých přípravků (10);
d)
informace o primárním zdroji nebo zdrojích: údaje o osobě podávající hlášení, včetně členského státu bydliště a její profesní kvalifikace;
e)
identifikační údaje pacienta (a rodiče v případě hlášení týkajícího se rodiče i dítěte) s uvedením věku v okamžiku prvního projevu účinku, věkové skupiny, gestačního stáří, pokud byl účinek/příhoda pozorován u plodu, váha, výška nebo pohlaví, datum poslední menstruace a/nebo gestační stáří v okamžiku expozice;
f)
relevantní anamnéza a současné podmínky;
g)
název léčivého přípravku nebo přípravků ve smyslu článku 1 bodu 20 směrnice 2001/83/ES, u nichž vzniklo podezření, že souvisejí s výskytem nežádoucího účinku, a souběžně podávaných léčivých přípravků, nebo v případě, že takový název není znám, účinná látka nebo látky a jakékoli jiné charakteristiky, které umožňují identifikaci léčivého přípravku nebo přípravků, jako je název držitele rozhodnutí o registraci, číslo registrace, země registrace, léková forma a cesta podání pacientovi (rodiči), léčebné indikace, podaná dávka, datum prvního podání a vysazení léčivého přípravku, opatření přijatá s ohledem na léčivý přípravek nebo přípravky, účinek vysazení podezřelého léčivého přípravku a jeho opětovného nasazení;
h)
v případě biologických léčivých přípravků číslo šarže;
i)
případné souběžné přípravky, které byly identifikovány v souladu s písmenem g), u kterých nevzniklo podezření, že by s výskytem nežádoucího účinku souvisely, a předchozí farmakologická léčba pacienta (a rodiče);
j)
informace o podezření na nežádoucí účinek nebo účinky: nástup a odeznění nebo doba trvání nežádoucího účinku, jeho závažnost a vývoj v okamžiku posledního projevu, interval mezi podáním podezřelého léčivého přípravku a prvním projevem nežádoucího účinku, slova nebo krátké věty, které k popsání účinku použila osoba podávající hlášení, a členský stát nebo třetí země výskytu podezření na nežádoucí účinek;
k)
výsledky relevantních vyšetření a postupů použitých u pacienta;
l)
v případě smrti pacienta datum a udávaná příčina úmrtí, zejména příčina zjištěná při pitvě;
m)
část vyhrazená pro popis případu poskytující v případě potřeby všechny příslušné informace k jednotlivým případům s výjimkou nezávažných nežádoucích účinků;
n)
důvody zrušení nebo změny hlášení individuálních bezpečnostních případů.
Pro účely písmene b) platí, že pokud o to agentura požádá, poskytne držitel rozhodnutí o registraci, který zaslal původní hlášení, s výhradou omezení autorských práv kopii příslušného článku a překlad celého článku do angličtiny.
Pro účely písmene h) je třeba stanovit postup, kterým se získá číslo šarže v případě, že tato informace není obsažena v původním hlášení.
Pro účely písmene m) musí být informace uvedeny v logické časové posloupnosti, chronologicky podle klinického průběhu pacientových obtíží, terapeutických opatření, výsledků dalších získaných informací; v části vyhrazené pro popis případu musí být rovněž shrnuty závěry pitvy nebo postmortálního vyšetření.
4. Je-li v části hlášení podezření na nežádoucí účinky vyhrazené pro popis případu a text použit jiný úřední jazyk Unie než angličtina, doplní držitel rozhodnutí o registraci původní text shrnutím v angličtině.
Členské státy mohou v části vyhrazené pro popis případu použít svůj úřední jazyk nebo jazyky. Jejich překlad poskytnou v případě, že o to požádá agentura nebo jiný členský stát za účelem hodnocení potenciálních signálů.
V hlášeních podezření na nežádoucí účinky pocházejících mimo Unii se používá angličtina.
Článek 29
Formát elektronického předávání údajů o podezření na nežádoucí účinky
Členské státy a držitelé rozhodnutí o registraci používají při elektronickém předávání údajů o podezření na nežádoucí účinky formáty stanovené v článku 26 a terminologii stanovenou v článku 25.
KAPITOLA VI
Plány řízení rizik
Článek 30
Obsah plánu řízení rizik
1. Plán řízení rizik, který vypracovává držitel rozhodnutí o registraci, musí obsahovat tyto informace:
a)
identifikaci nebo charakterizaci bezpečnostního profilu dotčeného léčivého přípravku nebo přípravků;
b)
údaj o tom, jak má být bezpečnostní profil dotčeného léčivého přípravku nebo přípravků charakterizován;
c)
dokumentaci opatření pro prevenci nebo minimalizaci rizik spojených s léčivým přípravkem, včetně posouzení míry účinnosti těchto zásahů;
d)
dokumentaci poregistračních závazků, kterými bylo rozhodnutí o registraci podmíněno.
2. Přípravky obsahující stejnou účinnou látku a náležející témuž držiteli rozhodnutí o registraci mohou být, pokud je to vhodné, zahrnuty do téhož plánu řízení rizik.
3. Odkazuje-li se v plánu řízení rizik na poregistrační studie, musí být uvedeno, zda tyto studie inicioval, řídil nebo financoval držitel rozhodnutí o registraci z vlastní vůle nebo na základě povinností uložených příslušnými vnitrostátními orgány, agenturou nebo Komisí. V souhrnu plánu řízení rizik musí být uvedeny veškeré poregistrační závazky a lhůty pro jejich splnění.
Článek 31
Souhrn plánu řízení rizik
1. Souhrn plánu řízení rizik, který má být zveřejněn v souladu s čl. 106 písm. c) směrnice 2001/83/E a čl. 26 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 726/2004, musí obsahovat zásadní informace o plánu řízení rizik, přičemž zvláštní důraz je kladen na činnosti zaměřené na minimalizaci rizik, a pokud jde o bezpečnostní specifikaci dotčeného léčivého přípravku, důležité informace o potenciálních a zjištěných rizicích, jakož i informace, které chybějí.
2. Týká-li se plán řízení rizik více než jednoho léčivého přípravku, vypracuje se pro každý léčivý přípravek samostatný souhrn.
Článek 32
Aktualizace plánu řízení rizik
1. Pokud držitel rozhodnutí o registraci plán řízení rizik aktualizuje, zašle aktualizovaný plán řízení rizik příslušným vnitrostátním orgánům nebo případně agentuře. Po dohodě s příslušnými vnitrostátními orgány nebo případně agenturou může držitel rozhodnutí o registraci zaslat pouze moduly, kterých se aktualizace týká. V případě nutnosti poskytne držitel rozhodnutí o registraci příslušným orgánům nebo agentuře aktualizovaný souhrn plánu řízení rizik.
2. Při každém předložení musí být plán řízení rizik opatřen novým číslem verze s uvedením data.
Článek 33
Formát plánu řízení rizik
Plány řízení rizik se vyhotovují ve formátu stanoveném v příloze I.
KAPITOLA VII
Pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti
Článek 34
Obsah pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti
1. Pravidelně aktualizovaná zpráva o bezpečnosti vychází z veškerých údajů, které jsou k dispozici, a zaměřuje se na nové informace, které vyšly najevo po uzavření poslední pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti.
2. Pravidelně aktualizovaná zpráva o bezpečnosti musí poskytovat přesný odhad populace, která byla tomuto léčivému přípravku vystavena, včetně veškerých údajů týkajících se objemu prodeje a objemu předepisování. K tomuto odhadu expozice musí být připojena kvalitativní a kvantitativní analýza skutečného použití, která v případě potřeby udává, jak se stávající použití liší od předpokládaného použití na základě všech údajů, které má držitel rozhodnutí o registraci k dispozici, včetně výsledků pozorovací studie nebo studie užívání léků.
3. Pravidelně aktualizovaná zpráva musí obsahovat výsledky posouzení účinnosti činností zaměřených na minimalizaci rizik, které jsou relevantní pro posouzení rizika a prospěšnosti.
4. Držitelé rozhodnutí o registraci nejsou povinni zahrnovat podrobné seznamy individuálních případů, včetně popisů případů, do pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti systematicky. V příslušné části pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti vyhrazené pro hodnocení rizik však uvedou popisy případů, pokud je to nezbytné pro vědeckou analýzu signálu nebo bezpečnostní pochybnost.
5. Na základě hodnocení souhrnu bezpečnostních údajů a analýzy rizika a prospěšnosti držitel rozhodnutí o registraci v pravidelně aktualizované zprávě o bezpečnosti vyvodí závěry, že v případě přípravku, pro který je pravidelně aktualizovaná zpráva o bezpečnosti zasílána, je třeba provést změny nebo přijmout opatření, včetně opatření ke schválení souhrnu údajů o přípravku.
6. Nestanoví-li seznam referenčních dat Unie a četnosti předkládání pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti podle článku 107c směrnice 2001/83/ES jinak nebo není-li případně jinak dohodnuto s příslušnými vnitrostátními orgány nebo agenturou, vypracuje se pro všechny léčivé přípravky obsahující tutéž účinnou látku a registrované pro jednoho držitele rozhodnutí o registraci jediná zpráva. V pravidelně aktualizované zprávě o bezpečnosti musí být uvedeny všechny indikace, cesty podání, lékové formy a dávkovací schémata, přičemž nezáleží, zda jsou registrovány pod různými názvy a odlišnými postupy. V případě potřeby se údaje týkající se konkrétní indikace, lékové formy, cesty podání nebo dávkovacího schématu uvedou spolu s bezpečnostními obavami ve zvláštní části pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti.
7. Nestanoví-li seznam referenčních dat Unie a četnosti předkládání pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti podle článku 107c směrnice 2001/83/ES jinak, a pokud je látka, která je předmětem pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti, registrována rovněž jako složka léčivých přípravků s fixní kombinací, zašle držitel rozhodnutí o registraci v případě kombinace účinných látek registrovaných pro téhož držitele rozhodnutí o registraci buď samostatnou pravidelně aktualizovanou zprávu s uvedením křížových odkazů na pravidelně aktualizované zprávy pro jednotlivé účinné látky, nebo údaje týkající se dané kombinace poskytne v jedné z pravidelně aktualizovaných zpráv pro jednotlivé látky.
Článek 35
Formát pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti
1. Elektronicky zasílané pravidelně aktualizované zprávy o bezpečnosti se předkládají ve formátu stanoveném v příloze II.
2. Agentura může pro moduly stanovené v příloze II zveřejnit vzory.
KAPITOLA VIII
Poregistrační studie bezpečnosti
Článek 36
Oblast působnosti
1. Tato kapitola se týká neintervenčních poregistračních studií bezpečnosti, které iniciuje, řídí nebo financuje držitel rozhodnutí o registraci na základě povinností uložených příslušným vnitrostátním orgánem, agenturou nebo Komisí v souladu s články 21a a 22a směrnice 2001/83/ES a s články 10 a 10a nařízení (ES) č. 726/2004.
2. Držitel rozhodnutí o registraci předloží protokol studie, souhrn studie a závěrečnou zprávu o studii, které byly předloženy v souladu s články 107n a 107p směrnice 2001/83/ES, v anglickém znění, s výjimkou studií, které mají být provedeny pouze v jednom členském státě, jenž si studii vyžádal v souladu s článkem 22a směrnice 2001/83/ES. Pro ostatní studie zajistí držitel rozhodnutí o registraci anglický překlad názvu a souhrnu protokolu studie a rovněž anglický překlad souhrnu závěrečné zprávy o studii.
3. Držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby veškeré informace o studii byly zpracovány a uchovávány takovým způsobem, aby je bylo možné přesně předložit, interpretovat a ověřit a aby byla chráněna důvěrnost záznamů o subjektech studie. Držitel rozhodnutí o registraci zajistí, aby analytický datový soubor a statistické programy používané při získávání údajů zahrnutých do závěrečné zprávy o studii byly vedeny v elektronické podobě a byly k dispozici pro účely auditu a inspekce.
4. Agentura může zveřejnit příslušné vzory protokolu, souhrnu a závěrečné zprávy o studii.
Článek 37
Definice
Pro účely této kapitoly se:
1)
„zahájením sběru údajů“ rozumí datum, od kterého jsou do datového souboru dané studie zaznamenávány informace o prvním subjektu studie, nebo v případě druhotného využití údajů datum, kdy je zahájeno získávání údajů;
2)
„ukončením sběru údajů“ rozumí datum, od kterého je analytický datový soubor plně k dispozici.
Článek 38
Formát poregistračních studií bezpečnosti
Protokoly, souhry a závěrečné zprávy neintervenčních poregistračních studií bezpečnosti musí být předloženy ve formátu stanoveném v příloze III.
KAPITOLA IX
Závěrečná ustanovení
Článek 39
Ochrana údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti příslušných vnitrostátních orgánů a držitelů rozhodnutí o registraci týkající se zpracování osobních údajů podle směrnice 95/46/ES, ani povinnosti agentury týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 40
Přechodná ustanovení
1. Povinnost používat terminologii stanovenou v čl. 25 písm. c) až g) uložená držitelům rozhodnutí o registraci, příslušným vnitrostátním orgánům a agentuře se použije od 1. července 2016.
2. Ustanovení čl. 26 odst. 2 se použije od 1. července 2016.
3. Povinnost dodržovat formát a obsah stanovený v článcích 29 až 38 uložená držitelům rozhodnutí o registraci se použije od 10. ledna 2013.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 10. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. června 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 520/2012
z 19. júna 2012
o vykonávaní farmakovigilančných činností stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (1), a najmä na jeho článok 87a,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (2), a najmä na jej článok 108,
keďže:
(1)
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1235/2010 z 15. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa, pokiaľ ide o dohľad nad liekmi na humánne použitie, nariadenie (ES) č. 726/2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky, a nariadenie (ES) č. 1394/2007 o liekoch na inovatívnu liečbu (3), sa posilnilo a zracionalizovalo monitorovanie bezpečnosti liekov, ktoré boli umiestené na trh v Únii. Podobné ustanovenia sa do smernice 2001/83/ES zaviedli smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/84/EÚ z 15. decembra 2010, ktorou sa, pokiaľ ide o dohľad nad liekmi, mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (4).
(2)
Farmakovigilančné činnosti sa týkajú spravovania liekov na humánne použitie v súvislosti s bezpečnosťou počas ich celého životného cyklu.
(3)
Nariadením (EÚ) č. 1235/2010 a smernicou 2010/84/EÚ sa zaviedol koncept hlavného súboru systému dohľadu nad liekmi (hlavný súbor systému farmakovigilancie). Aby hlavný súbor systému farmakovigilancie presne zohľadňoval systém farmakovigilancie používaný držiteľom povolenia na uvedenie na trh, mal by obsahovať kľúčové informácie a dokumenty zahŕňajúce všetky aspekty farmakovigilančných činností vrátane informácií o úlohách, ktoré boli zadané tretím stranám. Mal by prispieť k vhodnému plánovaniu a vykonávaniu auditov zo strany držiteľa povolenia na uvedenie na trh a k dohľadu nad farmakovigilančnými činnosťami zo strany kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu. Zároveň by to malo príslušným vnútroštátnym orgánom umožniť overenie súladu, pokiaľ ide o všetky aspekty systému.
(4)
Informácie obsiahnuté v hlavnom súbore systému farmakovigilancie by sa mali spravovať takým spôsobom, aby boli zohľadnené akékoľvek vykonané zmeny a aby boli ľahko prístupné a dostupné pre príslušné vnútroštátne orgány na účely inšpekcií.
(5)
Systémy kvality by mali tvoriť integrálnu súčasť systému farmakovigilancie. Minimálnymi požiadavkami systému kvality na výkon farmakovigilančných činností by sa malo zabezpečiť, aby držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a Európska agentúra pre lieky (ďalej len „agentúra“) vytvorili primeraný a účinný systém kvality, ktorým sa zabezpečí účinné monitorovanie súladu a primeraná a riadna dokumentácia všetkých prijatých opatrení. Malo by sa nimi tiež zabezpečiť, aby držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra mali k dispozícii dostatočný počet kompetentných zamestnancov s príslušnou kvalifikáciou a odbornou prípravou.
(6)
Dodržiavaním dobre vymedzeného systému kvality by sa malo zabezpečiť vykonávanie všetkých činností farmakovigilancie takým spôsobom, aby sa nimi dosiahli želané výsledky alebo ciele kvality na realizáciu úloh v oblasti farmakovigilancie.
(7)
Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra by mali ako súčasť svojho systému kvality zriadiť kontaktné miesta na umožnenie interakcie medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, agentúrou, Komisiou, držiteľmi povolenia na uvedenie na trh a osobami podávajúcimi informácie o rizikách spojených s liekmi, ako je uvedené v článku 101 ods. 1 druhom pododseku smernice 2001/83/ES.
(8)
Ak držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra používajú ukazovatele výkonu na monitorovanie dobrého vykonávania farmakovigilančných činností, uvedené ukazovatele by mali byť zdokumentované.
(9)
Význam periodického monitorovania rozsiahlych databáz, ako je napr. databáza Eudravigilance, pri vykonávaní farmakovigilančných činností rastie. Hoci sa predpokladá použitie databázy Eudravigilance ako významného zdroja informácií v oblasti farmakovigilancie, mali by sa zohľadniť aj informácie v oblasti farmakovigilancie pochádzajúce z iných zdrojov.
(10)
Držitelia povolenia na uvádzanie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra by mali priebežne monitorovať údaje v databáze Eudravigilance s cieľom určiť, či existujú nové riziká alebo či sa riziká zmenili, a či uvedené riziká majú dosah na vyváženosť rizík a prínosov lieku. Mali by podľa potreby validovať a potvrdzovať signály na základe preskúmania bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch, súhrnných údajov z aktívnych systémov dohľadu alebo štúdií, informácií z literatúry alebo iných zdrojov údajov. Preto je potrebné vytvoriť spoločné požiadavky na zisťovanie signálov, objasniť príslušné úlohy monitorovania, ktoré majú držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra, podľa potreby objasniť, ako sa validujú a potvrdzujú signály, a špecifikovať proces spravovania signálov.
(11)
Vo všeobecnosti by sa zisťovanie signálov malo uskutočňovať na základe uznanej metodiky. Metodika sa však môže meniť v závislosti od typu lieku, na ktorý sa má vzťahovať.
(12)
Používanie medzinárodne dohodnutej terminológie, formátu a noriem by malo uľahčiť interoperabilitu systémov používaných na vykonávanie farmakovigilančných činností a predchádza sa ním aj duplikácii kódovania rovnakej informácie. Malo by tiež umožniť jednoduchšiu výmenu informácií medzi regulačnými orgánmi na medzinárodnej úrovni.
(13)
S cieľom zjednodušiť oznamovanie podozrivých nežiaducich účinkov by mal držiteľ povolenia na uvedenie na trh a členské štáty podávať správy o uvedených účinkoch iba do databázy Eudravigilance. Databáza Eudravigilance by mala umožňovať okamžité postupovanie správ o podozreniach na nežiaduce účinky prijatých od držiteľov povolení na uvedenie na trh členským štátom, na ktorých území sa účinky vyskytli. Preto je potrebné vytvoriť spoločný elektronický formát, ktorý by držiteľom povolenia na uvedenie na trh a členským štátom umožňoval zasielanie údajov o podozrení na nežiaduce účinky do databázy Eudravigilance.
(14)
Periodicky aktualizované správy o bezpečnosti sú dôležitým nástrojom monitorovania vývoja bezpečnostného profilu lieku po jeho uvedení na trh Únie vrátane integrovaného (pre-)hodnotenia vyváženosti rizík a prínosov. S cieľom uľahčiť ich spracovanie a hodnotenie by sa mali stanoviť spoločné požiadavky, pokiaľ ide o formát a obsah.
(15)
Plány riadenia rizík sa vyžadujú v prípade všetkých nových žiadostí o povolenie na uvedenie na trh. Obsahujú podrobný opis systému riadenia rizík, ktorý používajú držitelia povolenia na uvedenie na trh. S cieľom uľahčiť prípravu plánov riadenia rizík a ich hodnotenie príslušnými orgánmi by sa mali stanoviť spoločné požiadavky, pokiaľ ide o formát a obsah.
(16)
Ak príslušné orgány majú pochybnosti v súvislosti s bezpečnosťou lieku, mali by byť schopné uložiť držiteľom povolenia na uvedenie na trh povinnosť, aby vykonali štúdie o bezpečnosti po vydaní povolenia. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh by mal pred vykonaním daných štúdií predložiť návrh protokolu. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh by mal okrem toho vo vhodnej fáze predložiť abstrakt štúdie a záverečnú správu štúdie. Je vhodné zabezpečiť spoločný formát protokolu, abstraktu a záverečnej správy štúdie s cieľom uľahčiť výboru pre hodnotenie farmakovigilančných rizík (Pharmacovigilance Risk Assessment Committee) alebo príslušným orgánom schválenie štúdií a dohľad nad nimi v prípade štúdií, ktoré sa majú uskutočniť iba v jednom členskom štáte, ktoré štúdiu vyžadujú podľa článku 22a smernice 2001/83/ES.
(17)
Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (5), a bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (6). Pri všetkých farmakovigilančných činnostiach by sa malo plne a účinne zaručiť základné právo na ochranu osobných údajov. Účel zabezpečenia verejného zdravia predstavuje dôležitý verejný záujem, a preto by pri spracovaní identifikovateľných osobných údajov malo byť spracovanie osobných údajov odôvodnené len v prípade potreby a iba vtedy, ak zúčastnené strany posúdia, že je to nevyhnutné v každej fáze farmakovigilančného procesu. Príslušné vnútroštátne orgány a držitelia povolenia na uvedenie na trh môžu podľa potreby použiť pseudonymy a nahradiť nimi identifikovateľné osobné údaje.
(18)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre humánne lieky,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Hlavný súbor systému farmakovigilancie
Článok 1
Štruktúra hlavného súboru systému farmakovigilancie
1. Informácie v hlavnom súbore systému farmakovigilancie by mali byť presné a zohľadňovať zavedený farmakovigilančný systém.
2. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh môže podľa potreby použiť osobitné farmakovigilančné systémy pre rôzne kategórie liekov. Každý takýto systém musí byť opísaný v osobitnom hlavnom súbore systému farmakovigilancie.
Všetky lieky, v prípade ktorých držiteľ povolenia na uvedenie na trh získal povolenie na uvedenie na trh v súlade so smernicou 2001/83/ES alebo s nariadením (ES) č. 726/2004, budú zahrnuté v hlavnom súbore systému farmakovigilancie.
Článok 2
Obsah hlavného súboru systému farmakovigilancie
Hlavný súbor systému farmakovigilancie obsahuje prinajmenšom všetky tieto údaje:
1.
Informácie týkajúce sa kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu:
a)
opis povinností preukazujúcich, že kvalifikovaná osoba zodpovedná za farmakovigilanciu má dostatočnú právomoc nad systémom farmakovigilance s cieľom podporovať, udržiavať a zlepšovať súlad s farmakovigilančnými úlohami a zodpovednosťami;
b)
stručný životopis kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu vrátane dôkazu o registrácii v databáze Eudravigilance;
c)
kontaktné údaje kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu;
d)
údaje o náhradných opatreniach uplatňovaných v prípade neprítomnosti kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu;
e)
povinnosti kontaktnej osoby pre záležitosti farmakovigilancie, ak bola takáto osoba vymenovaná na vnútroštátnej úrovni v súlade s článkom 104 ods. 4 smernice 2001/83/ES vrátane kontaktných údajov.
2.
Opis organizačnej štruktúry držiteľa povolenia na uvedenie na trh vrátane zoznamu miesta (miest), kde sa vykonávajú tieto farmakovigilančné činnosti: zhromažďovanie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch, hodnotenie, bezpečné zapisovanie prípadov do databázy, prípravu periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti, zisťovanie a analýzu signálov, riadenie plánu riadenia rizík, riadenie štúdií pred vydaním a po vydaní povolenia a riadenie bezpečnostných zmien, pokiaľ ide o podmienky povolenia na uvedenie na trh.
3.
Opis lokalizácie, funkčnosti a prevádzkovej zodpovednosti za počítačové systémy a databázy používané na prijímanie, usporadúvanie, zaznamenávanie a oznamovanie informácií o bezpečnosti a posudzovanie ich vhodnosti na daný účel.
4.
Opis zaobchádzania s údajmi a ich zaznamenávania a procesu používaného v prípade každej z týchto farmakovigilančných činností:
a)
priebežné monitorovanie vyváženosti rizík a prínosov lieku(-ov), výsledok uvedeného monitorovania a rozhodovací postup na prijímanie vhodných opatrení;
b)
fungovanie systému(-ov) riadenia rizík a monitorovania výsledku opatrení na minimalizáciu rizika;
c)
zhromažďovanie, hodnotenie a podávanie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch;
d)
príprava a zasielanie periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti;
e)
postupy na oznamovanie pochybností zdravotníckym pracovníkom a všeobecnej verejnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť a zmeny súvisiace s bezpečnosťou, týkajúce sa súhrnu vlastností lieku a písomnej informácie pre používateľov.
5.
Opis systému kvality na vykonávanie farmakovigilančných činností vrátane týchto údajov:
a)
opis riadenia ľudských zdrojov podľa článku 10 s obsahom týchto údajov: opis organizačnej schémy na vykonávanie farmakovigilančných činností s odkazom na lokalizáciu záznamov o kvalifikácii zamestnancov; zhrňujúci opis konceptu odbornej prípravy vrátane odkazu na lokalizáciu súborov týkajúcich sa odbornej prípravy; pokyny týkajúce sa hlavných procesov;
b)
opis systému riadenia záznamov uvedeného v článku 12 vrátane lokalizácie dokumentov používaných na farmakovigilančné činnosti;
c)
opis systému na monitorovanie fungovania systému farmakovigilancie a na súlad s článkom 11.
6.
Prípadne opis činností a/alebo služieb, ktoré držiteľ povolenia na uvedenie na trh zadal tretím stranám v súlade s článkom 6 ods. 1.
Článok 3
Obsah prílohy hlavného súboru systému farmakovigilancie
Súčasťou hlavného súboru systému farmakovigilancie je príloha s obsahom týchto dokumentov:
1.
zoznam liekov, na ktoré sa vzťahuje hlavný súbor systému farmakovigilancie vrátane názvu lieku, medzinárodného nechráneného názvu (INN - international non-proprietary name) účinnej(-ých) látky(-ok) a členského(-ých) štátu(-ov), v ktorých je povolenie platné;
2.
zoznam stratégií a postupov na účely súladu s článkom 11 ods. 1 písomnej podobe;
3.
zoznam zmlúv uzavretých s tretími stranami uvedený v článku 6 ods. 2;
4.
zoznam úloh, ktoré delegovala kvalifikovaná osoba pre farmakovigilanciu;
5.
zoznam všetkých plánovaných a ukončených auditov;
6.
prípadne zoznam ukazovateľov výkonnosti uvedených v článku 9;
7.
prípadne zoznam ďalších hlavných súborov systému farmakovigilancie toho istého držiteľa povolenia na uvedenie na trh;
8.
denník (logbook) s obsahom informácií podľa článku 5 ods. 4.
Článok 4
Údržba
1. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh bude zabezpečovať, aby bol hlavný súbor systému farmakovigilancie aktualizovaný, a v prípade potreby ho bude revidovať s cieľom zohľadniť získané skúsenosti, technický a vedecký pokrok a zmeny a doplnenia smernice 2001/83/ES a nariadenia (ES) č. 726/2004.
2. Bude zabezpečené, aby pri hlavnom súbore systému farmakovigilancie a jeho prílohe boli sledované verzie, a bude v nich uvedený dátum, kedy ho držiteľ povolenia na uvedenie na trh naposledy aktualizoval.
3. Všetky odchýlky od farmakovigilančných postupov, ich dosah a ich riadenie sa dokumentujú v hlavnom súbore systému farmakovigilancie až do ich vyriešenia.
4. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 1234/2008 z 24. novembra 2008 o preskúmaní zmien podmienok v povolení na uvedenie humánnych liekov a veterinárnych liekov na trh (7), držiteľ povolenia na uvedenie na trh oznámi agentúre bezodkladne každú zmenu lokalizácie hlavného súboru systému farmakovigilancie alebo zmeny kontaktných údajov a mena kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu. Agentúra príslušným spôsobom aktualizuje databázu Eudravigilance uvedenú v článku 24 ods. 1 nariadenia (ES) č. 726/2004, a v prípade potreby európsky internetový portál pre lieky uvedený v článku 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 726/2004.
Článok 5
Forma dokumentov obsiahnutých v hlavnom súbore systému farmakovigilancie
1. Dokumenty hlavného súboru systému farmakovigilancie sú úplné a čitateľné. Ak je to vhodné, informácie sa môžu poskytnúť v podobe tabuliek a schém. Všetky dokumenty sú označené a archivované, aby ich bolo možné presne a jednoducho vyhľadať počas celého obdobia uchovávania.
2. Údaje a dokumenty v hlavnom súbore systému farmakovigilancie sa môžu predstaviť v moduloch v súlade so systémom podrobne opísaným v pokynoch na dobré farmakologické postupy.
3. Hlavný súbor systému farmakovigilancie sa môže uchovávať v elektronickej podobe za predpokladu, že médiá používané na uchovávanie ostávajú aj po čase čitateľné a na audity a inšpekcie sa môže sprístupniť tlačená kópia s jasnou štruktúrou.
4. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh v denníku uvedenom v článku 3 bode 8 zaznamená každú zmenu obsahu hlavného súboru systému farmakovigilancie uskutočnenú počas posledných piatich rokov s výnimkou informácií uvedených v článku 2 bode 1 písm. b) až e) a v článku 3. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh v denníku uvedie dátum, osobu zodpovednú za zmenu a prípadne dôvod danej zmeny.
Článok 6
Uzavretie zmlúv s tretími stranami
1. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh môže vykonávanie určitých činností systému farmakovigilancie zadať tretím stranám. Ponechá si však plnú zodpovednosť za úplnosť a presnosť hlavného súboru systému farmakovigilancie.
2. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zostaví zoznam jeho existujúcich zmlúv, ktoré uzavrel s tretími stranami podľa odseku 1, pričom špecifikuje príslušný(-é) liek(-y) a územie(-ia).
Článok 7
Dostupnosť a lokalizácia hlavného súboru systému farmakovigilancie
1. Hlavný súbor systému farmakovigilancie sa nachádza buď v mieste v Únii, kde sa vykonávajú hlavné činnosti držiteľa povolenia na uvedenie na trh, alebo v mieste v Únii, kde pôsobí kvalifikovaná osoba zodpovedná za farmakovigilanciu.
2. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečí, aby kvalifikovaná osoba zodpovedná za farmakovigilanciu mala stály prístup k hlavnému súboru systému farmakovigilancie.
3. Hlavný súbor systému farmakovigilancie je neustále a bezodkladne k dispozícii na inšpekciu v mieste, kde je uchovávaný.
Ak je hlavný súbor systému farmakovigilancie uchovávaný v elektronickej forme v súlade s článkom 5 ods. 3, na účely tohto článku postačuje, aby údaje uchovávané v elektronickej forme boli priamo k dispozícii na mieste, kde je uchovávaný hlavný súbor systému farmakovigilancie.
4. Na účely článku 23 ods. 4 smernice 2001/83/ES môže príslušný vnútroštátny subjekt obmedziť svoju žiadosť na špecifické časti alebo moduly hlavného súboru systému farmakovigilancie a držiteľ povolenia na uvedenie na trh bude niesť náklady za predloženie kópie hlavného súboru systému farmakovigilancie.
5. Príslušný vnútroštátny orgán a agentúra môžu požiadať držiteľa povolenia na uvedenie na trh, aby v pravidelných intervaloch predkladal kópiu denníka uvedeného v článku 3 bode 8.
KAPITOLA II
Minimálne požiadavky týkajúce sa systémov kvality na vykonávanie činností farmakovigilancie
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 8
Systém kvality
1. Držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra musia zaviesť a používať systém kvality, ktorý je primeraný a účinný na vykonávanie ich farmakovigilančných činností.
2. Do systému kvality patrí organizačná štruktúra, povinnosti, postupy, procesy a zdroje, primerané riadenie zdrojov, riadenie súladu a riadenie záznamov.
3. Základom systému kvality sú všetky tieto činnosti:
a)
plánovanie kvality: vytváranie štruktúr a plánovanie integrovaných a konzistentných procesov;
b)
dodržiavanie kvality: vykonávanie úloh a povinností v súlade s požiadavkami kvality;
c)
kontrola kvality a zabezpečenie kvality: monitorovanie a hodnotenie toho, ako účinne sa vytvorili štruktúry a procesy a ako účinne sa procesy vykonávajú;
d)
zlepšenia kvality: podľa potreby opravovanie a vylepšovanie štruktúr a procesov.
4. Všetky prvky, požiadavky a ustanovenia prijaté pre systém kvality sú systematicky a správne zdokumentované vo forme spísaných zásad a postupov, ako sú plány kvality, manuály kvality a záznamy o kvalite.
5. Všetky osoby zapojené do postupov a procesov systémov kvality, ktoré vytvorili príslušné vnútroštátne orgány a agentúra na vykonávanie farmakovigilančných činností, sú zodpovedné za dobré fungovanie uvedených systémov kvality a zabezpečujú systematický prístup ku kvalite a k vykonávaniu a údržbe systému kvality.
Článok 9
Ukazovatele výkonu
1. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra môžu používať ukazovatele výkonu na priebežné monitorovanie dobrého vykonávania farmakovigilančných činností.
2. Agentúra môže uverejniť zoznam ukazovateľov výkonu na základe odporúčania výboru pre hodnotenie farmakovigilančných rizík.
Oddiel 2
Minimálne požiadavky týkajúce sa systémov kvality na vykonávanie farmakovigilančných činností držiteľmi povolenia na uvedenie na trh
Článok 10
Riadenie ľudských zdrojov
1. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh bude mať na vykonávanie farmakovigilančných činností k dispozícii dostatočný počet kompetentného personálu s príslušnou kvalifikáciou a odbornou prípravou.
Na účely prvého pododseku držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečí, aby kvalifikovaná osoba zodpovedná za farmakovigilanciu získala adekvátne teoretické a praktické znalosti na vykonávanie farmakovigilančných činností. Ak kvalifikovaná osoba neukončila základnú lekársku odbornú prípravu v súlade s článkom 24 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (8), držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečí, aby kvalifikovanej osobe zodpovednej za farmakovigilanciu asistovala osoba so zdravotníckym vzdelaním. Toto asistovanie bude riadne zdokumentované.
2. Povinnosti riadiacich a kontrolných zamestnancov vrátane kvalifikovanej osoby zodpovednej za farmakovigilanciu sú vymedzené v pracovných náplniach. Ich vzájomné pracovné vzťahy sú vymedzené v organizačnej schéme. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečí, aby kvalifikovaná osoba zodpovedná za farmakovigilanciu mala dostatočnú právomoc ovplyvniť vykonávanie systému kvality a farmakovigilančné činnosti držiteľa povolenia na uvedenie na trh.
3. Všetok personál zapojený do vykonávania farmakovigilančných činností absolvuje počiatočnú a priebežnú odbornú prípravu podľa svojej funkcie a zodpovedností. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh uchováva plány odbornej prípravy a záznamy na dokumentáciu, údržbu a rozvoj kompetencií personálu a sprístupňuje ich na účely auditu a inšpekcie.
4. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh poskytne príslušné pokyny o postupoch používaných v núdzových prípadoch vrátane prevádzkovej kontinuity.
Článok 11
Riadenie súladu
1. Sú zavedené špecifické postupy a procesy systému kvality s cieľom zabezpečiť:
a)
priebežné monitorovanie farmakovigilančných údajov, zváženie možností minimalizácie rizika a prevencie a prijatie vhodných opatrení zo strany držiteľa povolenia na uvedenie na trh;
b)
aby držiteľ povolenia na uvedenie na trh uskutočnil vedecké vyhodnotenie všetkých informácií o rizikách liekov podľa druhého pododseku článku 101 ods. 1 smernice 2001/83/ES;
c)
zasielanie presných a overiteľných údajov o závažných a nezávažných nežiaducich účinkoch do databázy Eudravigilance v časových lehotách stanovených v prvom a druhom pododseku (v tomto poradí) článku 107 ods. 3 smernice 2001/83/ES;
d)
kvalitu, celistvosť a úplnosť informácií predložených v súvislosti s rizikami spojenými s liekmi vrátane postupov na zabránenie zdvojeniu zasielaných informácií a postupov na validáciu signálov v súlade s článkom 21 ods. 2;
e)
účinnú komunikáciu držiteľa povolenia na uvedenie na trh s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a agentúrou vrátane komunikácie o nových rizikách alebo zmenených rizikách, hlavnom súbore systému farmakovigilancie, systémoch riadenia rizík, opatreniach na minimalizáciu rizika, periodicky aktualizovaných správach o bezpečnosti, nápravných a preventívnych opatreniach a štúdiách po udelení povolenia na uvedenie na trh;
f)
aktualizáciu informácií v súvislosti s liekom zo strany držiteľa povolenia na uvedenie na trh, a to v súlade s aktuálnymi vedeckými znalosťami, vrátane hodnotení a odporúčaní zverejnených prostredníctvom európskeho internetového portálu pre lieky, pričom držiteľ povolenia na uvedenie na trh priebežne monitoruje informácie uverejňované na európskom internetovom portáli pre lieky;
g)
aby držiteľ povolenia na uvedenie na trh poskytoval zdravotníckym pracovníkom a pacientom zodpovedajúcim spôsobom relevantné informácie v súvislosti s bezpečnosťou.
2. Ak držiteľ povolenia na uvedenie na trh zadal určité farmakovigilančné úlohy tretím stranám, má naďalej zodpovednosť za zabezpečenie uplatňovania účinného systému kvality v súvislosti s danými úlohami.
Článok 12
Riadenie záznamov a uchovávanie údajov
1. Držitelia povolenia na uvedenie na trh zaznamenávajú všetky farmakovigilančné informácie a zabezpečujú, že sa zaznamenávajú, spracúvajú a uchovávajú takým spôsobom, aby bolo možné presné podávanie, vykladanie a overovanie daných informácií.
Držitelia povolenia na uvedenie na trh zavedú systém riadenia záznamov v prípade všetkých dokumentov používaných na farmakovigilančné činnosti, čím sa zabezpečuje možnosť vyhľadávania uvedených dokumentov, ako aj vysledovateľnosť opatrení prijatých na preskúmanie pochybností v súvislosti s bezpečnosťou, časových harmonogramov daných preskúmaní a rozhodnutí týkajúcich pochybností v súvislosti s bezpečnosťou vrátane ich dátumu a procesu rozhodovania.
Držitelia povolenia na uvedenie na trh zavedú mechanizmy umožňujúce vysledovateľnosť správ o nežiaducich účinkoch a nadväzovanie na ne.
2. Držitelia povolenia na uvedenie na trh zabezpečia, aby zložky uvedené v článku 2 boli uchovávané prinajmenšom päť rokov po tom, ako držiteľ povolenia na uvedenie na trh oficiálne ukončí systém opísaný v hlavnom súbore systému farmakovigilancie.
Farmakovigilančné údaje a dokumenty súvisiace s jednotlivými povolenými liekmi sa budú uchovávať počas doby povolenia lieku a prinajmenšom 10 rokov po tom, ako povolenie na uvedenie na trh prestane existovať. Dokumenty sa však uchovávajú počas dlhšieho obdobia, ak sa to vyžaduje na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov.
Článok 13
Audit
1. Audity systému kvality založené na analýze rizík sa vykonávajú v pravidelných intervaloch na zabezpečenie, aby bol systém kvality v súlade so stanovenými požiadavkami systému kvality uvedenými v článku 8, 10, 11 a 12, a na stanovenie jeho účinnosti. Uvedené audity budú vykonávať osoby, ktoré nie sú priamo zapojené do záležitostí alebo postupov, ktoré sú predmetom auditu, ani za ne nenesú zodpovednosť.
2. V prípade potreby sa prijme(-ú) nápravné opatrenie(-a) vrátane následného auditu v súvislosti s nedostatkami. O výsledkoch každého auditu a každom vykonanom následnom audite sa vypracuje správa. Správa z auditu sa zašle manažmentu zodpovednému za záležitosti, ktoré sú predmetom auditu. Dátumy a výsledky auditov a následných auditov sa zdokumentujú v súlade s článkom 104 ods. 2 druhým pododsekom smernice 2001/83/ES.
Oddiel 3
Minimálne požiadavky týkajúce sa systémov kvality na vykonávanie farmakologických činností príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a agentúrou
Článok 14
Riadenie ľudských zdrojov
1. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra budú mať na vykonávanie farmakovigilančných činností k dispozícii dostatočný počet kompetentného personálu s príslušnou kvalifikáciou a odbornou prípravou.
Organizačné štruktúry a rozdelenie úloh a povinností je jasné a v potrebnej miere k dispozícii. Zriadia sa kontaktné miesta.
2. Všetok personál zapojený do vykonávania farmakovigilančných činností absolvuje počiatočnú a priebežnú odbornú prípravu. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra uchovávajú plány odbornej prípravy a záznamy na dokumentáciu, údržbu a rozvoj kompetencií personálu a sprístupňujú ich na účely auditu.
3. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra svojmu personálu poskytnú príslušné pokyny týkajúce sa postupov na použitie v núdzových prípadoch vrátane prevádzkovej kontinuity.
Článok 15
Riadenie súladu
1. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra stanovia špecifické postupy a procesy s cieľom dosiahnuť tieto ciele:
a)
zabezpečiť hodnotenie kvality vrátane úplnosti predložených farmakovigilančných údajov;
b)
zabezpečiť hodnotenie farmakovigilančných údajov a ich spracovania v rámci lehôt stanovených smernicou 2001/83/ES a nariadením (ES) č. 726/2004;
c)
zabezpečiť nezávislosť vykonávania farmakovigilančných činností;
d)
zabezpečiť účinnú komunikáciu medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a agentúrou, ako aj medzi pacientmi, zdravotnými pracovníkmi, držiteľmi povolenia na uvedenie na trh a všeobecnou verejnosťou;
e)
zabezpečiť, aby sa príslušné vnútroštátne orgány a agentúra navzájom informovali a aby informovali Komisiu o svojom zámere vydať oznámenia súvisiace s bezpečnosťou lieku povoleného v niekoľkých členských štátoch alebo účinnej látky obsiahnutej v takomto lieku v súlade s článkom 106a smernice 2001/83/ES;
f)
vykonávanie inšpekcií vrátane inšpekcií pred povolením.
2. Príslušné vnútroštátne orgány okrem postupov uvedených v odseku 1 stanovia postupy na zhromažďovanie a zaznamenávanie všetkých podozrení na nežiaduce účinky, ktoré sa vyskytnú na ich území.
3. Agentúra má zavedené postupy na monitorovanie lekárskej literatúry v súlade s článkom 27 nariadenia (ES) č. 726/2004.
Článok 16
Riadenie záznamov a uchovávanie údajov
1. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra zaznamenávajú všetky farmakovigilančné informácie a zabezpečujú, že sa zaznamenávajú, spracúvajú a uchovávajú takým spôsobom, aby bolo možné presné podávanie, vykladanie a overovanie daných informácií.
Zavedú systém riadenia záznamov v prípade všetkých dokumentov používaných na farmakovigilančné činnosti, čím sa zabezpečuje možnosť vyhľadávania uvedených dokumentov, ako aj vysledovateľnosť opatrení prijatých na preskúmanie pochybností v súvislosti s bezpečnosťou, lehôt daných preskúmaní a rozhodnutí týkajúcich pochybností v súvislosti s bezpečnosťou vrátane ich dátumu a procesu rozhodovania.
2. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra zabezpečia, aby základné dokumenty, v ktorých je opísaný systém farmakovigilancie, boli uchovávané prinajmenšom päť rokov po tom, ako sa systém oficiálne ukončil.
Farmakovigilančné údaje a dokumenty súvisiace s jednotlivými povolenými liekmi sa uchovávajú počas doby povolenia lieku a prinajmenšom 10 rokov po tom, ako uplynie platnosť povolenia na uvedenie na trh. Dokumenty sa však uchovávajú počas dlhšieho obdobia, ak sa to vyžaduje na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov.
Článok 17
Audit
1. Audity systému kvality založené na analýze rizík sa vykonávajú v pravidelných intervaloch podľa spoločnej metodiky s cieľom zabezpečiť, aby bol systém kvality v súlade s požiadavkami stanovenými v článkoch 8, 14, 15 a 16, a na zabezpečenie jeho účinnosti.
2. V prípade potreby sa prijme nápravné opatrenie vrátane následného auditu v súvislosti s nedostatkami. Správa z auditu sa zašle manažmentu zodpovednému za záležitosti, ktoré sú predmetom auditu. Dátumy a výsledky auditov a následných auditov sa dokumentujú.
KAPITOLA III
Minimálne požiadavky na monitorovanie údajov v databáze Eudravigilance
Článok 18
Všeobecné požiadavky
1. Agentúra a príslušné vnútroštátne orgány spolupracujú pri monitorovaní údajov, ktoré sú k dispozícii v databáze Eudravigilance.
2. Držitelia povolenia na uvedenie na trh monitorujú údaje, ktoré sú k dispozícii v databáze Eudravigilance v miere, v akej majú do uvedenej databázy prístup.
3. Držitelia povolenia na uvedenie na trh, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra zabezpečia priebežné monitorovanie databázy Eudravigilance s frekvenciou zodpovedajúcou zistenému riziku, potenciálnym rizikám a potrebe dodatočných informácií.
4. Príslušný orgán v každom členskom štáte je zodpovedný za monitorovanie údajov pochádzajúcich z územia daného členského štátu.
Článok 19
Identifikácia zmenených rizík a nových rizík
1. Identifikácia nových rizík alebo zmenených rizík je založená na detekcii a analýze signálov v súvislosti s liekom alebo účinnou látkou.
Na účely tejto kapitoly sa „signálom“ rozumie informácia pochádzajúca z jedného alebo viacerých zdrojov vrátane pozorovaní a experimentov, z ktorej vyplýva nová potenciálna príčinná súvislosť alebo nový aspekt známej súvislosti medzi intervenciou a udalosťou alebo sériou súvisiacich udalostí, buď nežiaducich alebo prospešných, ktorá sa považuje ako dostatočne pravdepodobná na odôvodnenie overovacej činnosti.
Na účely monitorovania údajov v databáze Eudravigilance sa zohľadnia iba signály súvisiace s nežiaducimi účinkami.
2. Zisťovanie signálu sa zakladá na multidisciplinárnom prístupe. Zisťovanie signálu v rámci databázy Eudravigilance prípadne dopĺňa štatistická analýza. Po konzultácii s výborom pre hodnotenie farmakovigilančných rizík môže agentúra uverejniť zoznam zdravotných udalostí, ktoré sa pri zisťovaní signálu zohľadnili.
Článok 20
Metodika na stanovenie dôkaznej hodnoty signálu
1. Príslušné vnútroštátne orgány, držitelia povolenia na uvedenie na trh a agentúra určia dôkaznú hodnotu signálu prostredníctvom použitia uznanej metodiky, pričom zohľadnia klinickú relevantnosť, kvantitatívnu silu súvislosti, konzistentnosť údajov, vzťah expozícia-odozva, biologickú hodnovernosť, experimentálne zistenia, možné analógie a povahu a kvalitu údajov.
2. Na prioritizáciu signálov sa môžu zohľadniť rôzne typy faktorov, predovšetkým, či ide o novú súvislosť alebo nový liek, faktory spojené so silou súvislosti, faktory súvisiace so závažnosťou danej reakcie a faktory súvisiace s dokumentáciou správ zasielaných do databázy Eudravigilance.
3. Výbor pre hodnotenie farmakovigilančných rizík vykonáva pravidelnú revíziu používanej(-ých) metodiky(-ík), a podľa potreby uverejňuje odporúčania.
Článok 21
Proces riadenia signálov
1. Proces riadenia signálov zahŕňa tieto činnosti: zisťovanie signálu, validáciu signálu, potvrdenie signálu, analýzu signálu a prioritizáciu, posúdenie signálu a odporúčanie príslušných opatrení.
Na účely tohto článku sa „validáciou signálu“ rozumie proces hodnotenia údajov, o ktoré sa zistený signál opiera, s cieľom overiť, či dostupná dokumentácia obsahuje dostatočné údaje preukazujúce existenciu novej potenciálnej príčinnej súvislosti alebo nového aspektu známej súvislosti, a tým odôvodňuje ďalšie hodnotenie signálu.
2. Ak držiteľ povolenia na uvedenie na trh zistí pri monitorovaní databázy Eudravigilance nový signál, validuje ho a bezodkladne informuje agentúru a príslušné vnútroštátne orgány.
3. Ak sa považuje za potrebnú ďalšia analýza validovaného signálu, potvrdí sa čo najskôr a najneskôr 30 dní od jeho prijatia:
a)
ak sa signál týka lieku povoleného v súlade so smernicou 2001/83/ES, potvrdí ho orgán členského štátu, v ktorom sa liek uvádza na trh, alebo príslušný orgán vedúceho členského štátu alebo spoluzodpovedného členského štátu vymenovaného v súlade článkom 22 ods. 1;
b)
ak sa signál týka lieku povoleného v súlade s nariadením (ES) č. 726/2004, potvrdí ho agentúra v spolupráci s členskými štátmi.
Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra môžu pri analýze validovaného signálu zohľadniť ostatné informácie, ktoré sú pri lieku k dispozícii.
Ak validita signálu nie je potvrdená, osobitná pozornosť sa venuje nepotvrdeným signálom, pokiaľ ide o liek, v prípade ktorého na uvedené signály následne nadväzujú nové signály týkajúce sa toho istého lieku.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3, príslušné vnútroštátne orgány a agentúra zvalidujú a potvrdia akýkoľvek signál, ktorý zistili počas priebežného monitorovania databázy Eudravigilance.
5. Každý potvrdený signál sa zapíše do systému, ktorý spravuje agentúra a postúpi sa výboru pre hodnotenie farmakovigilančných rizík na počiatočnú analýzu a prioritizáciu signálov v súlade s článkom 107 h ods. 2 smernice 2001/83/ES a článkom 28a ods. 2 nariadenia (ES) č. 726/2004.
6. Agentúra o záveroch výboru pre hodnotenie farmakovigilančných rizík v súvislosti s hodnotením každého potvrdeného signálu bezodkladne informuje príslušného(-ých) držiteľa(-ov) povolenia na uvedenie na trh.
Článok 22
Rozdelenie úloh pri riadení signálov
1. Pokiaľ ide o lieky povolené v súlade so smernicou 2001/83/ES vo viac ako jednom členskom štáte a pokiaľ ide o účinné látky obsiahnuté vo viacerých liekoch, v prípade ktorých sa udelilo aspoň jedno povolenie na uvedenie na trh v súlade so smernicou 2001/83/ES, členské štáty môžu v rámci koordinačnej skupiny stanovenej v článku 27 smernice 2001/83/ES rozhodnúť o vymenovaní vedúceho členského štátu a v prípade potreby aj spoluzodpovedného členského štátu. Každé takéto vymenovanie sa bude prehodnocovať aspoň každé štyri roky.
Vedúci členský štát v mene ostatných členských štátov monitoruje databázu Eudravigilance a validuje a potvrdzuje signály v súlade s článkom 21 ods. 3 a 4. Členský štát vymenovaný za spoluzodpovedný členský štát bude vedúcemu členskému štátu poskytovať pomoc pri plnení jeho úloh.
2. Pri vymenúvaní vedúceho členského štátu a vhodného spoluzodpovedného členského štátu môže koordinačná skupina zohľadniť, či niektorý členský štát vystupuje v úlohe referenčného členského štátu v súlade s článkom 28 ods. 1 smernice 2001/83/ES alebo spravodajcu na hodnotenie periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti v súlade s článkom 107e uvedenej smernice.
3. Agentúra zverejní na európskom internetovom portáli pre lieky zoznam účinných látok, na ktoré sa vzťahuje rozdelenie úloh v súlade s týmto článkom, a vedúci členský štát a spoluzodpovedný členský štát vymenovaný na monitorovanie uvedených látok v databáze Eudravigilance.
4. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, všetky členské štáty nesú naďalej zodpovednosť za monitorovanie údajov v databáze Eudravigilance v súlade s článkom 107 h ods. 1 písm. c) a článkom 107 h ods. 3 smernice 2001/83/ES.
5. V prípade liekov povolených v súlade s nariadením (ES) č. 726/2004 agentúre pri monitorovaní údajov v databáze Eudravigilance poskytuje pomoc spravodajca vymenovaný výborom pre hodnotenie farmakovigilančných rizík v súlade s článkom 62 ods. 1 nariadenia (ES) č. 726/2004.
Článok 23
Pomoc pri získavaní signálov
Agentúra poskytuje príslušným vnútroštátnym orgánom podporu pri monitorovaní databázy Eudravigilance sprístupnením týchto informácií:
a)
výstupných údajov a štatistických správ umožňujúcich revíziu nežiaducich účinkov ohlásených do databázy Eudravigilance v súvislosti s účinnou látkou alebo liekom;
b)
špeciálne upravených otázok podporujúcich hodnotenie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch a sérií prípadov;
c)
špeciálne upravených zoskupení a stratifikácie údajov umožňujúcich identifikáciu skupín pacientov s vyšším rizikom výskytu nežiaducich účinkov alebo s rizikom viacerých vážnych nežiaducich účinkov;
d)
štatistických metód zisťovania signálov.
Agentúra tiež zabezpečuje vhodnú podporu pri monitorovaní databázy Eudravigilance zo strany držiteľov povolenia na uvedenie na trh.
Článok 24
Auditný záznam získavania signálov
1. Príslušné vnútroštátne orgány a agentúra vedú auditný záznam o svojich činnostiach získavania signálov v databáze Eudravigilance a relevantných dotazoch a ich výsledkoch.
2. Na základe auditného záznamu je možné vysledovať, ako sa zistili signály a ako sa hodnotili validované a potvrdené signály.
KAPITOLA IV
Používanie terminológie, formátov a noriem
Článok 25
Používanie medzinárodne dohodnutej terminológie
1. Na klasifikáciu, získavanie údajov, prezentáciu, posúdenie vyváženosti rizík a prínosov a hodnotenie, elektronickú výmenu a oznamovanie informácií v oblasti farmakovigilancie a informácií o liekoch uplatňujú členské štáty, držitelia povolenia na uvedenie na trh a agentúra túto terminológiu:
a)
lekársky slovník regulačných činností (Medical Dictionary for Regulatory Activities - MedDRA), ktorý vypracovala Medzinárodná konferencia o harmonizácii technických požiadaviek týkajúcich sa registrácie farmaceutických výrobkov na humánne použitie (International Conference on Harmonisation of Technical Requirements for Pharmaceuticals for Human Use - ICH), multidisciplinárna téma M1;
b)
zoznam štandardných termínov uverejnených Európskou liekopisnou komisiou;
c)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11615:2012 Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre výmenu regulovaných produktových informácií v slovníkoch liečiv“ (ISO/FDIS 11615:2012);
d)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11616:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre identifikátory farmaceutických produktov“ (ISO/FDIS 11616:2012);
e)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11238:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre identifikátory a výmenu regulovaných informácií o látkach“ (ISO/FDIS 11238:2012);
f)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11239:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre farmaceutické dávkovacie formy, jednotky a spôsoby administrácie“ (ISO/FDIS 11239:2012);
g)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11240:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre identifikátory a výmenu meracích jednotiek“ (ISO/FDIS 11240:2012).
2. Členské štáty, príslušné vnútroštátne orgány alebo držitelia povolenia na uvedenie na trh v prípade potreby požiadajú Medzinárodnú konferenciu o harmonizácii technických požiadaviek týkajúcich sa registrácie farmaceutických výrobkov na humánne použitie, Európsku liekopisnú komisiu, Európsky výbor pre normalizáciu alebo Medzinárodnú organizáciu pre normalizáciu o pridanie nového termínu k terminológii uvedenej v odseku 1. V takomto prípade príslušným spôsobom informujú agentúru.
3. Členské štáty, držitelia povolenia na uvedenie na trh a agentúra monitorujú používanie terminológie uvedenej v odseku 1 buď systematicky, alebo náhodným pravidelným hodnotením.
Článok 26
Používanie medzinárodne dohodnutých formátov a noriem
1. Na opis, získavanie údajov, prezentáciu, posúdenie vyváženosti rizík a prínosov a hodnotenie, elektronickú výmenu a oznamovanie informácií v oblasti farmakovigilancie a informácií o liekoch uplatňujú príslušné vnútroštátne orgány, držitelia povolenia na uvedenie na trh a agentúra tieto formáty a normy:
a)
XEVPRM (Extended Eudravigilance Medicinal Product Report Message), čo je formát pre elektronické zasielanie informácií o všetkých humánnych liekoch registrovaných v Únii v súlade s druhým pododsekom článku 57 ods. 2 nariadenia (ES) č. 726/2004, uverejnený agentúrou;
b)
ICH E2B(R2) „Údržba pokynov ICH o riadení bezpečnosti klinických údajov: dátové prvky na postupovanie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch“;
c)
norma ICH M2 „Elektronické postupovanie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch“.
2. Na účely odseku 1 môžu príslušné vnútroštátne orgány, držitelia povolenia na uvedenie na trh a agentúra tiež uplatňovať tieto formáty a normy:
a)
EN ISO 27953-2:2011 Zdravotnícka informatika. Individuálna bezpečnostná správa (ICSRs) vo farmakovigilancii. Časť 2: Požiadavky hlásenia o liekoch (ISO 27953-2:2011);
b)
EN ISO 11615:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Dátové prvky a štruktúry pre výmenu regulovaných produktových informácií v slovníkoch liečiv“ (ISO/FDIS 11615:2012);
c)
EN ISO 11616:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. Štruktúry a riadené slovníky pre identifikátory farmaceutických produktov (PhPIDs) (ISO/FDIS 11616:2012);
d)
EN ISO 11238:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Štruktúry a riadené slovníky pre prímesi“ (ISO/FDIS 11238:2012);
e)
terminológiu stanovenú v norme EN ISO 11239:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Štruktúry a riadené slovníky pre farmaceutické dávkovacie formy, jednotky a spôsoby administrácie“ (ISO/FDIS 11239:2012);
f)
EN ISO 11240:2012, Zdravotnícka informatika. Identifikácia liečivých produktov. „Štruktúry a riadené slovníky pre meracie jednotky“ (ISO/FDIS 11240:2012).
KAPITOLA V
Postupovanie správ o podozreniach na nežiaduce účinky
Článok 27
Bezpečnostné správy o jednotlivých prípadoch
Bezpečnostné správy o jednotlivých prípadoch sa používajú na podávanie správ do databázy Eudravigilance o nežiaducich účinkoch lieku, ktoré sa vyskytnú pri jednom pacientovi v určitý časový moment.
Článok 28
Obsah bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch
1. Členské štáty a držitelia povolenia na uvedenie na trh zabezpečia, aby bezpečnostné správy o jednotlivých prípadoch boli podľa možnosti čo najúplnejšie, pričom informácie o aktualizácii uvedených správ zasielajú do databázy Eudravigilance presným a spoľahlivým spôsobom.
V prípade urýchleného podávania správ musí bezpečnostná správa o jednotlivých prípadoch zahŕňať prinajmenšom identifikovateľnú osobu podávajúcu správu, identifikovateľného pacienta, jeden podozrivý nežiaduci účinok a príslušný(-é) liek(-y).
2. Členské štáty a držitelia povolenia na uvedenie na trh zaznamenávajú údaje potrebné na získanie následných informácií o bezpečnostných správach o jednotlivých prípadoch. Následné správy musia byť primerane zdokumentované.
3. Pokiaľ ide o podávanie správ o podozreniach na negatívne účinky, členské štáty a držitelia povolenia na uvedenie na trh poskytnú všetky dostupné informácie o každom individuálnom prípade, a to:
a)
informácie administratívneho charakteru: typ správy, dátum a svetové jednotné identifikačné číslo, ako aj jednotnú identifikáciu odosielateľa a typ odosielateľa; dátum, kedy bola správa od zdroja prvý raz doručená a dátum doručenia najnovších informácií s uvedením presného dátumu; identifikačné údaje o ostatných prípadoch a ich zdroje, ako aj odkazy na dodatočné dostupné dokumenty, ktoré má odosielateľ bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch prípadne k dispozícii;
b)
v prípade nežiaducich účinkov uvádzaných v svetovej literatúre odkazy na literatúru v súlade s tzv. štýlom „Vancouver“ (Vancouver style), ktorý vypracoval medzinárodný výbor redaktorov lekárskych časopisov (International Committee of Medical Journal Editors) (9), vrátane prehľadného zhrnutia článku v angličtine;
c)
typ štúdie, názov štúdie a sponzorské číslo štúdie alebo registračné číslo štúdie v prípade správ zo štúdií, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy EÚ týkajúce sa klinických skúšok, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/20/ES zo 4. apríla 2001 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa uplatňovania dobrej klinickej praxe počas klinických pokusov s liekmi na humánne použitie (10);
d)
informácie o primárnom(-ych) zdroji(-och): Identifikačné údaje o osobe podávajúcej hlásenie vrátane členského štátu pobytu a pracovnej kvalifikácie;
e)
identifikačné údaje o pacientovi (a rodičovi v prípade správy rodič-dieťa) vrátane veku v čase objavenia prvého účinku, vekovej skupiny, gestačného veku, keď sa pri plode spozoroval účinok/udalosť, váhy, výšky alebo pohlavia, posledného menštruačného dátumu a/alebo gestačného veku v čase expozície;
f)
relevantná zdravotná anamnéza a súčasné podmienky;
g)
názov lieku(-ov) podľa článku 1 ods. 20 smernice 2001/83/ES, pri ktorom(-ých) existuje podozrenie na výskyt nežiaducich účinkov vrátane interaktívnych liekov, alebo ak názov nie je známy, účinnú(-é) látku(-y) a akékoľvek ďalšie vlastnosti, ktoré umožňujú identifikáciu lieku(-ov), ako je názov držiteľa povolenia na uvedenie na trh, číslo povolenia na uvedenie na trh, krajina povolenia na uvedenie na trh, lieková forma a spôsob(-y) podávania (zo strany rodiča), indikáciu(-e) použitia v danom prípade, podaná dávka, dátum začiatku a ukončenia podávania lieku, opatrenia prijaté v súvislosti s liekom(-mi), účinok vysadenia liekov, pri ktorých existuje podozrenie, a ich opätovného nasadenia;
h)
v prípade biologického(-ých) lieku(-ov) číslo(-a) šarže;
i)
prípadne sprievodné lieky identifikované v súlade s písmenom g), pri ktorých neexistuje podozrenie, že sú spojené s výskytom nežiaducich účinkov, a predchádzajúca farmakologická liečba pacienta (a rodiča);
j)
informácie o podozreniach na nežiaduci(-e) účinok(-ky): dátum začatia a skončenia podozrivého(-ých) negatívneho(-ych) účinku(-ov) alebo trvanie, závažnosť, výsledok podozrivého(-ých) negatívneho(-ych) účinku(-ov) v čase posledného pozorovania, časové intervaly medzi podaním podozrivého lieku a začatím negatívneho účinku, slová alebo krátke vety, ktoré pôvodná osoba podávajúca správu použila na opísanie reakcie(-í) a členský štát alebo tretia krajina výskytu podozrivého negatívneho účinku;
k)
výsledky testov a postupov relevantných v súvislosti so skúmaním pacienta;
l)
v prípade úmrtia pacienta dátum a ohlásená príčina úmrtia vrátane príčin určených na základe pitvy;
m)
ak je to možné, opis prípadu, s poskytnutím všetkých relevantných informácií, pokiaľ ide o individuálne prípady, s výnimkou nezávažných nežiaducich účinkov;
n)
dôvody na zrušenie alebo zmenu a doplnenie bezpečnostných správ o jednotlivých prípadoch.
Na účely písmena b) na žiadosť agentúry držiteľ povolenia na uvedenie na trh, ktorý postúpil počiatočnú správu, poskytne kópiu príslušného článku so zohľadnením obmedzení v súvislosti s autorskými právami a úplný preklad článku do angličtiny.
Na účely písmena h) je zavedený následný postup na získanie čísla šarže, ak nie je uvedené v počiatočnej správe.
Na účely písmena m) sú informácie uvedené v logickej časovej postupnosti, chronologicky podľa skúseností pacienta vrátane klinického priebehu, terapeutických opatrení, výsledku a získaných následných informácií; v opise sú tiež zhrnuté všetky relevantné závery pitvy alebo postmortálneho vyšetrenia.
4. Ak sa pri opisných a textových opisoch podozrení na negatívne účinky použil iný úradný jazyk Únie ako angličtina, držiteľ povolenia na uvedenie na trh poskytne pôvodný doslovný text a anglické zhrnutie.
Členské štáty môžu pri správach s opismi prípadov použiť svoj vlastný úradný jazyk alebo jazyky. Na žiadosť agentúry alebo iného členského štátu sa v prípade uvedených správ poskytnú preklady prípadov na účely vyhodnotenia potenciálnych signálov.
Ak podozrenia na nežiaduce účinky vzniknú mimo Únie, správy o nich sa podajú v angličtine.
Článok 29
Formát elektronického postupovania údajov o podozreniach na negatívne účinky
Členské štáty a držitelia povolenia na uvedenie na trh používajú v prípade elektronického postupovania údajov o podozreniach na negatívne účinky formáty stanovené v článku 26 a terminológiu stanovenú v článku 25.
KAPITOLA VI
Plány riadenia rizík
Článok 30
Obsah plánu riadenia rizík
1. Plán riadenia rizík vypracovaný držiteľom povolenia na uvedenie na trh obsahuje tieto údaje
a)
identifikáciu alebo charakterizáciu bezpečnostného profilu príslušného(-ých) lieku(-ov);
b)
indikáciu, ako ďalej charakterizovať bezpečnostný profil príslušného(-ých) lieku(-ov);
c)
dokumentáciu opatrení na prevenciu alebo minimalizáciu rizík spojených s liekom vrátane hodnotenia účinnosti uvedených intervencií;
d)
dokumentáciu povinností po vydaní povolenia, ktoré boli uložené ako podmienka na udelenie povolenia na uvedenie na trh.
2. Na lieky obsahujúce rovnakú účinnú látku a patriace rovnakému držiteľovi povolenia na uvedenie na trh sa môže prípadne vzťahovať rovnaký plán riadenia rizík.
3. Ak je v pláne riadenia rizík odkaz na štúdie po udelení povolenia na uvedenie na trh, je v ňom uvedené, či držiteľ povolenia na uvedenie na trh uvedené štúdie iniciuje, riadi alebo financuje dobrovoľne alebo na základe povinností udelených príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, agentúrou alebo Komisiou. Všetky povinnosti po udelení povolenia na uvedenie na trh sa uvedú v zhrnutí plánu riadenia rizík spolu s časovým rámcom.
Článok 31
Súhrn plánu riadenia rizík
1. Zhrnutie plánu riadenia rizík, ktoré sa sprístupní verejnosti v súlade s článkom 106 písm. c) smernice 2001/83/ES a článkom 26 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 726/2004, obsahuje kľúčové prvky plánu riadenia rizík s osobitným zameraním na činnosti spojené s minimalizáciou rizika, a pokiaľ ide o bezpečnostnú špecifikáciu príslušného lieku, obsahuje dôležité informácie o potenciálnych a zistených rizikách, ako aj chýbajúce informácie.
2. Ak sa plán riadenia rizík týka viac ako jedného lieku, v prípade každého lieku sa poskytne osobitné zhrnutie plánu riadenia rizík.
Článok 32
Aktualizácie plánu riadenia rizík
1. Ak držiteľ povolenia na uvedenie na trh aktualizuje plán riadenia rizík, aktualizovaný plán riadenia rizík zašle príslušným vnútroštátnym orgánom alebo prípadne agentúre. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh po dohode s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi alebo prípadne agentúrou môže zaslať iba moduly, ktorých sa týka aktualizácia. Ak je to potrebné, držiteľ povolenia na uvedenie na trh poskytne príslušným vnútroštátnym orgánom alebo agentúre aktualizované zhrnutie plánu riadenia rizík.
2. Pri každom predložení plánu riadenia rizík musí byť uvedené špecifické číslo verzie a dátum.
Článok 33
Formát plánu riadenia rizík
Plán riadenia rizík musí byť vo formáte stanovenom v prílohe I.
KAPITOLA VII
Periodicky aktualizované správy o bezpečnosti
Článok 34
Obsah periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti
1. Základom periodicky aktualizovanej správy o bezpečnosti sú všetky dostupné údaje, pričom je zameraná na nové informácie, ktoré sa objavili v období od uzavretia poslednej periodicky aktualizovanej správy o bezpečnosti.
2. Periodicky aktualizovanou správou o bezpečnosti sa poskytuje presný odhad populácie vystavenej lieku vrátane všetkých údajov vzťahujúcich sa na objem predaja a objem predpisov na lieky. K tomuto odhadu vystavenia je pripojená kvalitatívna a kvantitatívna analýza konkrétneho použitia, v ktorej sa prípadne uvádza, ako sa konkrétne použitie odlišuje od predpísaného použitia na základe všetkých údajov, ktoré má držiteľ povolenia na uvedenie na trh k dispozícii, vrátane výsledkov pozorovacích štúdií alebo štúdií používania lieku.
3. Periodicky aktualizovaná správa o bezpečnosti obsahuje výsledky hodnotení účinnosti činností minimalizácie rizika relevantné v súvislosti s posúdením rizík a prínosov.
4. Od držiteľov povolenia na uvádzanie na trh sa nevyžaduje, aby vo svojej periodicky aktualizovanej správe o bezpečnosti mali systematicky zahrnuté podrobné zoznamy individuálnych prípadov vrátane opisov prípadov. Opisy prípadov však majú uvedené v príslušnej časti periodicky aktualizovanej správy o bezpečnosti týkajúcej sa posúdenia rizika, pokiaľ je to dôležité na vedeckú analýzu signálu alebo pochybnosť v súvislosti s bezpečnosťou v príslušnej časti na posúdenie rizika.
5. Na základe hodnotenia súhrnných údajov o bezpečnosti a analýzy rizík a prínosov držiteľ povolenia na uvedenie na trh v periodicky aktualizovanej správe o bezpečnosti vyvodí závery o potrebe zmien a/alebo opatrení vrátane dôsledkov pre schválený súhrn vlastností lieku v prípade lieku(-ov), pri ktorých sa predložila periodicky aktualizovaná správa o bezpečnosti.
6. Pokiaľ to nie je uvedené inak v zozname Únie obsahujúcom referenčné dátumy a frekvenciu predkladania podľa článku 107c smernice 2001/83/ES alebo prípadne dohodnuté s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi alebo agentúrou, v prípade všetkých liekov s obsahom rovnakej účinnej látky povolených pre jedného držiteľa povolenia na uvedenie na trh sa pripraví jedna periodicky aktualizovaná správa o bezpečnosti. Periodicky aktualizovaná správa o bezpečnosti zahŕňa všetky indikácie, spôsoby podania, formy dávkovania a dávkovacie režimy, bez ohľadu na to, či sú povolené pod rôznymi názvami a na základe rozdielnych postupov. Údaje v súvislosti s konkrétnou indikáciou, formou dávkovania, spôsobom podania alebo dávkovacím režimom sa podľa potreby uvedú v osobitnej časti periodicky aktualizovanej správy o bezpečnosti a každá pochybnosť v súvislosti s bezpečnosťou sa bude príslušným spôsobom riešiť.
7. Pokiaľ to nie je uvedené inak v zozname Únie obsahujúcom referenčné dátumy a frekvenciu predkladania podľa článku 107c smernice 2001/83/ES, ak látka, ktorá je predmetom periodicky aktualizovanej správy o bezpečnosti, je povolená tiež ako zložka liekov s fixnou kombináciou, držiteľ povolenia na uvedenie na trh predloží buď osobitnú periodicky aktualizovanú správu o bezpečnosti v súvislosti s kombináciou účinných látok povolených pre rovnakého držiteľa povolenia na uvedenie na trh s uvedením krížových odkazov na periodicky aktualizovanú(-é) správu(-y) o bezpečnosti pre jednotlivé látky, alebo poskytne údaje týkajúce sa kombinácie v rámci jednej z periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti pre jednotlivé látky.
Článok 35
Formát periodicky aktualizovaných správ o bezpečnosti
1. Elektronické periodicky aktualizované správy o bezpečnosti sa predkladajú vo formáte stanovenom v prílohe II.
2. Agentúra môže uverejňovať vzory modulov stanovených v prílohe II.
KAPITOLA VIII
Štúdie o bezpečnosti po vydaní povolenia
Článok 36
Rozsah pôsobnosti
1. Táto kapitola sa vzťahuje na neintervenčné štúdie o bezpečnosti po vydaní povolenia na uvedenie na trh, ktoré iniciuje, riadi alebo financuje držiteľ povolenia na uvedenie na trh na základe povinností uložených zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov, agentúry alebo Komisie v súlade s článkami 21a a 22a smernice 2001/83/ES a článkami 10 a 10a nariadenia (ES) č. 726/2004.
2. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh predloží v angličtine protokol štúdie, abstrakt záverečnej správy štúdie a záverečnú správu štúdie, ktoré boli predložené v súlade s článkami 107n a 107p smernice 2001/83/ES okrem štúdií, ktoré sa majú vykonať iba v jednom členskom štáte, ktorý žiada štúdiu podľa článku 22a smernice 2001/83/ES. V prípade najnovších štúdií držiteľ povolenia na uvedenie na trh poskytne anglický preklad názvu a abstraktu protokolu štúdie, ako aj anglický preklad abstraktu záverečnej správy štúdie.
3. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečí, aby sa všetky informácie v súvislosti so štúdiou spracúvali a uchovávali takým spôsobom, aby bolo možné presné podávanie, vykladanie a overovanie uvedených informácií, a zabezpečí tiež ochranu dôvernosti záznamov o subjektoch štúdie. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zabezpečuje, aby analytické súbory údajov a štatistické programy používané na generovanie údajov zahrnutých do záverečnej správy štúdie boli v elektronickom formáte a aby boli k dispozícii v prípade auditov a inšpekcie.
4. Agentúra môže uverejniť príslušné vzory protokolu, abstraktu a záverečnej správy štúdie.
Článok 37
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„začiatok zhromažďovania údajov“ znamená dátum, od ktorého sa informácie týkajúce sa prvého subjektu prvý raz zaznamenali v súbore údajov štúdie, alebo v prípade sekundárneho využitia údajov dátum, od ktorého začína extrakcia údajov;
2.
„koniec zhromažďovania údajov“ znamená dátum, od ktorého je analytický súbor údajov úplne k dispozícii.
Článok 38
Formát štúdií o bezpečnosti po vydaní povolenia
Protokoly, resumé a záverečné správy štúdií v prípade neintervenčných štúdií o bezpečnosti po vydaní povolenia sa predkladajú vo formáte stanovenom v prílohe III.
KAPITOLA IX
Záverečné ustanovenia
Článok 39
Ochrana údajov
Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté povinnosti príslušných vnútroštátnych orgánov a držiteľov povolenia na uvedenie na trh, ktoré sa týkajú ich spracovania osobných údajov podľa smernice 95/46/ES, alebo povinnosti agentúry týkajúce sa spracovania osobných údajov podľa nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 40
Prechodné ustanovenia
1. Povinnosť držiteľov povolenia na uvedenie na trh, príslušných vnútroštátnych orgánov a agentúry používať terminológiu stanovenú v článku 25 písm. c) až g) sa uplatňuje od 1. júla 2016.
2. Článok 26 ods. 2 sa uplatňuje od 1. júla 2016.
3. Povinnosť držiteľa povolenia na uvedenie na trh dodržiavať formát a obsah stanovený v článkoch 29 až 38 sa uplatňuje od 10. januára 2013.
Článok 41
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 10. júla 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. júna 2012