NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 670/2012
z 11. júla 2012,
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013), a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 172 a článok 173 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) s rôznymi typmi vykonávacích opatrení na základe špecifických programov, z ktorých Program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií (ICT) poskytuje podporu na posilnenie vnútorného trhu výrobkov a služieb ICT a výrobkov a služieb založených na ICT a jeho cieľom je stimulovanie inovácií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania ICT a investovania do ICT.
(2)
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Únie v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí a takisto sa vytvára nástroj na rozdelenie rizika nazvaný Nástroj záruk na úvery pre dopravné projekty TEN (ďalej len „TEN-T“).
(3)
V nasledujúcom desaťročí budú podľa odhadov Komisie potrebné bezprecedentné objemy investícií do európskych dopravných, energetických, informačných a komunikačných sietí s cieľom prispievať k naplneniu politických cieľov programu Európa 2020, najmä klimatických cieľov a prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje rozvinutím inteligentných, zmodernizovaných a plne prepojených infraštruktúr, a podporovať dobudovanie vnútorného trhu.
(4)
Financovanie prostredníctvom dlhových kapitálových trhov nie je pre projekty budovania infraštruktúry v Únii bezprostredne k dispozícii. Ťažkosti projektov budovania infraštruktúry v oblasti získavania prístupu k dlhodobému súkromnému financovaniu alebo financovaniu z verejných zdrojov by nemali viesť k zhoršovaniu situácie v doprave, chýbajúcim telekomunikačným a energetickým prepojeniam a spomaľovaniu prieniku širokého pásma. Z dôvodu fragmentácie dlhopisových trhov v rámci Únie v spojení s neznámym dopytom, ako aj komplikovanosťou projektov budovania infraštruktúry, ktoré si vyžadujú dlhé obdobia prípravy projektov, je riešenie tejto otázky na úrovni Únie primerané.
(5)
Finančnými nástrojmi, ako ich upravuje nariadenie Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), sa v niektorých prípadoch môže zlepšiť efektívnosť rozpočtových výdavkov a dosiahnuť vyššie multiplikačné účinky vzhľadom na prilákanie financovania zo súkromného sektora. Toto je osobitne dôležité v kontexte ťažkého prístupu k úverom, tlaku na verejné financie a vzhľadom na potrebu podporovať hospodársku obnovu Európy.
(6)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júna 2011 o investovaní do budúcnosti: nový viacročný finančný rámec pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu privítal iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020, mechanizmus rozdelenia rizika s EIB poskytujúci ohraničenú podporu z rozpočtu Únie, ktorá je navrhnutá na využívanie finančných prostriedkov Únie a na pritiahnutie ďalšieho záujmu súkromných investorov o účasť na prioritných projektoch, ktoré sú v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020. Rada vo svojich záveroch z 12. júla 2011 o akte o jednotnom trhu pripomenula, že finančné nástroje treba posudzovať so zreteľom na pákové účinky v porovnaní s existujúcimi nástrojmi, riziká, ktoré by sa pridali do štátnych súvah, a možné vytláčanie súkromných inštitúcií. Oznámenie Komisie o pilotnej fáze iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 a súvisiace posúdenie vplyvu, ktoré čerpajú z verejnej konzultácie, by sa malo chápať v tomto kontexte.
(7)
Mala by sa začať pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020, ktorej cieľom je pomôcť financovať prioritné projekty s jasným prínosom pre EÚ, a umožniť väčšie zapojenie súkromného sektora do dlhodobého financovania ekonomicky životaschopných projektov infraštruktúry v oblasti dopravy, energetiky a IKT. Nástroj bude užitočný pre projekty s podobnými potrebami financovania v rozličných sektoroch a vďaka efektívnemu pôsobeniu medzi sektormi by mal vytvárať väčší úžitok z hľadiska vplyvu na trh, administratívnej efektívnosti a využívania zdrojov. Zainteresovaným subjektom v oblasti infraštruktúry, ako sú finančníci, verejné orgány, pracovníci zodpovedajúci za infraštruktúru, stavebné spoločnosti a prevádzkovatelia, poskytne zrozumiteľný nástroj, ktorý sa riadi dopytom trhu.
(8)
V pilotnej fáze iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa rozpočet Únie mal využívať spolu s financovaním zo strany EIB formou spoločného nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vydané projektovými spoločnosťami. Uvedený nástroj sa snaží zmenšiť riziko dlhovej služby projektu a úverové riziko držiteľov dlhopisov v takom rozsahu, aby boli účastníci kapitálového trhu, ako sú dôchodkové fondy, poisťovne a iné zainteresované strany, ochotní investovať do dlhopisov rozsiahlejších projektov na budovanie infraštruktúry, než by to bolo možné bez podpory Únie.
(9)
Na základe dlhodobých odborných skúseností EIB a vzhľadom na to, že ide o hlavného finančníka projektov budovania infraštruktúry a o finančný orgán EÚ založený zmluvou, by Komisia mala EIB zapojiť do realizácie pilotnej fázy. Hlavné podmienky a postupy nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy by sa mali stanoviť týmto nariadením. Podrobnejšie podmienky vrátane rozdelenia rizika, odškodňovania, monitorovania a kontroly by sa mali stanoviť v dohode o spolupráci medzi Komisiou a EIB. Komisia a EIB by mali schváliť dohodu o spolupráci v rámci vlastných postupov.
(10)
Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa preto mala začať čo najskôr počas súčasného finančného rámca a uplatňovať bez zbytočných prieťahov s cieľom určiť či a v akom rozsahu sú tieto finančné nástroje na rozdelenie rizika prínosom v oblasti financovania infraštruktúry a na rozvoj financovania projektov budovania infraštruktúry zo strany kapitálového trhu s dlhopismi.
(11)
Pilotná fáza by mala byť financovaná pomocou prerozdelenia rozpočtov na roky 2012 a 2013 z existujúcich programov v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií. Na tento účel sa na túto iniciatívu môže prerozdeliť suma do výšky 200 miliónov EUR z rozpočtu TEN-T, suma do výšky 20 miliónov EUR z rozpočtu rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácie a suma do výšky 10 miliónov z rozpočtu transeurópskych energetických sietí (ďalej len „TEN-E“). Dostupné rozpočtové prostriedky ohraničujú rozsah iniciatívy, ako aj počet projektov, ktoré možno podporiť.
(12)
O rozpočtové zdroje by mala žiadať EIB v súlade s dlhodobými cieľmi politiky Únie na základe tých projektov, ktoré EIB a Komisia považujú za vhodné a ktorých realizáciu považujú za pravdepodobnú. Všetky žiadosti a zodpovedajúce rozpočtové záväzky by sa mali podať do 31. decembra 2013. Z dôvodu zložitosti veľkých projektov v oblasti budovania infraštruktúry by sa samotné schválenie správnou radou EIB mohlo uskutočniť neskôr, ale najneskôr do 31. decembra 2014.
(13)
Žiadosť o pomoc, výber a realizácia všetkých projektov by mala podliehať právnym predpisom Únie, najmä so zreteľom na štátnu pomoc, a mala by sa usilovať o zabránenie vzniku alebo zväčšovaniu deformácií trhu.
(14)
Popri požiadavkách na podávanie správ ustanoveným v bode 49 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (6) by mala Komisia s podporou EIB každých šesť mesiacov počas pilotnej fázy predkladať správy Európskemu parlamentu a po podpísaní dohody o spolupráci predložiť Európskemu parlamentu a Rade predbežnú správu v druhom polroku roku 2013. Nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu by sa malo uskutočniť v roku 2015.
(15)
V nadväznosti na nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu by Komisia mala vyhodnotiť dôležitosť iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020, ako aj jej účinnosť pri zväčšovaní objemu investícií do prioritných projektov a zlepšovaní efektívnosti výdavkov Únie.
(16)
Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa mala začať pri príprave nástroja Spájame Európu, ktorý navrhla Komisia. Nie je tým dotknuté nijaké rozhodnutie týkajúce sa viacročného finančného rámca (VFR) Únie po roku 2013 a týkajúce sa možného znovuvyužívania odlivov z finančných nástrojov v kontexte rokovaní o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rozpočtových pravidlách platných pre ročný rozpočet Únie.
(17)
Aby sa mohla realizovať pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020, malo by sa zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť rozhodnutie č. 1639/2006/ES a nariadenie (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby opatrenia stanovené v tomto nariadení boli účinné, vzhľadom na obmedzené trvanie pilotnej fázy by malo nariadenie nadobudnúť účinnosť deň po uverejnení,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny a doplnenia rozhodnutia č. 1639/2006/ES
Rozhodnutie č. 1639/2006/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
Do článku 8 sa vkladá tento odsek:
„5a. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 až 5, v prípade projektov realizovaných v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedeného v článku 31 ods. 2 Komisia a Európska investičná banka (EIB) predkladajú predbežnú správu Európskemu parlamentu a Rade v druhom polroku roku 2013. Nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu sa uskutoční v roku 2015.
Na základe uvedeného hodnotenia Komisia vyhodnotí dôležitosť iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 a jej účinnosť pri zväčšovaní objemu investícií do prioritných projektov a zlepšovaní efektívnosti výdavkov Únie. Komisia na základe hodnotenia pri zohľadnení všetkých možností posudzuje navrhnutie vhodných regulačných zmien vrátane legislatívnych zmien najmä vtedy, keď sa ukáže, že predpokladaná odozva na trhu nie je uspokojivá alebo keď sa objavia dostatočne dostupné alternatívne zdroje dlhodobého dlhového financovania.
Predbežná správa uvedená v prvom pododseku obsahuje zoznam projektov, ktoré využili nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedený článku 31 ods. 2a až 2e, ako aj informácie o podmienkach vydaných dlhopisov a typoch súčasných a budúcich potenciálnych investorov.“
2.
V článku 26 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto:
„b)
stimulovanie inovácií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania a investovania do ICT a širokého pásma;“.
3.
Článok 31 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Cieľom projektov uvedených v odseku 1 písm. a) je podporovať inovácie, prenos technológií a šírenie nových technológií, ktoré sú pripravené na zavedenie na trhu.
Únia môže udeliť grant s cieľom prispieť na rozpočet projektov.
Únia môže takisto počas pilotnej fázy v rokoch 2012 a 2013 prideliť EIB finančný príspevok na tvorbu rezerv a prideľovanie kapitálu na dlhové nástroje alebo záruky, ktoré EIB poskytne z vlastných zdrojov v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy.“
b)
Vkladajú sa tieto odseky:
„2a. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedený v treťom pododseku odseku 2 je spoločným nástrojom Komisie a EIB, ktorý predstavuje pridanú hodnotu intervencie Únie, rieši suboptimálne investičné situácie, keď projekty nedostávajú primerané finančné prostriedky z trhu, a je prínosom. Zabraňuje porušovaniu hospodárskej súťaže, zameriava sa na zabezpečenie multiplikačného účinku a zbližuje záujmy vo forme znižovania kreditného rizika. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy:
a)
má formu dlhového nástroja alebo záruky udelenej EIB za podpory v podobe príspevku z rozpočtu Únie v prospech financovania, ktoré je poskytnuté projektom v oblasti IKT a širokého pásma, doplňujúci či priťahujúci financovanie zo strany členských štátov alebo súkromného sektora;
b)
zmierňuje riziko dlhovej služby projektu a kreditné riziko držiteľov dlhopisov;
c)
používa sa len pre projekty, ktorých finančná životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu.
2b. Náklady Únie na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov nesmú v nijakom prípade presiahnuť výšku príspevku Únie na tento nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy ani prekročiť splatnosť hlavného portfólia nástrojov na znižovanie kreditného rizika. Pre všeobecný rozpočet Únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko súvisiace s operáciami projektových dlhopisov znáša vždy EIB.
2c. Hlavné podmienky a postupy týkajúce sa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sú ustanovené v prílohe IIIa. Podrobné podmienky vykonávania nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane rozdelenia rizika, odškodňovania, monitorovania a kontroly sa stanovia v dohode o spolupráci medzi Komisiou a EIB. Komisia a EIB schvália dohodu o spolupráci v rámci vlastných postupov.
2d. V roku 2013 sa môže z rozpočtu prideleného na uskutočňovanie politiky IKT a širokého pásma použiť suma do výšky 20 miliónov EUR v súlade s pravidlom ustanoveným v písmene b) prílohy I. Vzhľadom na obmedzené trvanie pilotnej fázy nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy môže znovu využiť všetky výnosy dosiahnuté do 31. decembra 2013 na nové dlhové nástroje a záruky v rámci toho istého nástroja na rozdelene rizika a pre projekty spĺňajúce rovnaké kritériá oprávnenosti, aby sa maximalizoval objem podporovaných investícií. V prípade, keď sa nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy neprenesie do ďalšieho viacročného finančného rámca, všetky zvyšné finančné prostriedky sa vrátia do príjmov všeobecného rozpočtu Únie.
2e. Doplnkovo k požiadavkám na podávanie správ ustanoveným v bode 49 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie požiadavky na podávanie správ, Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu počas pilotnej fázy každých šesť mesiacov o realizácii nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátané finančných podmienok a umiestňovania všetkých vydaných projektových dlhopisov.“
4.
Pridáva sa táto príloha:
„PRÍLOHA IIIa
Hlavné podmienky a postupy týkajúce sa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedeného v článku 31 ods. 2c
EIB je partnerom pri znášaní rizika a riadi príspevok Únie na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy v mene Únie. Podrobnejšie podmienky využívania tohto nástroja vrátane jeho monitorovania a kontroly sa stanovia v dohode o spolupráci medzi Komisiou a EIB, pričom sa zohľadňujú ustanovenia tejto prílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa navrhuje pre každý oprávnený projekt ako podriadený nástroj vo forme dlhového nástroja alebo podmienenej záruky alebo oboch, aby sa zjednodušilo vydávanie projektových dlhopisov.
2.
Ak sa EIB stane veriteľom projektu, jej práva podľa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sú podradené splácaniu úveru z nadriadeného dlhu a nadradené vlastnému kapitálu a akémukoľvek financovaniu týkajúceho sa vlastného kapitálu.
3.
Nástroj neprekročí 20 % celkovej sumy nadriadeného dlhu.
b) Rozpočet
IKT:
2013: do výšky 20 miliónov EUR.
Žiadosť o prevod na vyplatenie súm nad touto hranicou sa zašle do 31. decembra 2012 a vychádza z odhadu potreby naplánovaného príspevku Únie.
Tento odhad môže podľa potreby slúžiť ako základ zníženia sumy na rok 2013 na základe žiadosti, o ktorej sa rozhodne v súlade s postupom uvedeným v článku 46 ods. 2.
c) Zverenecký účet
1.
EIB založí zverenecký účet, na ktorý sa budú ukladať príspevky Únie a príjmy plynúce z týchto príspevkov.
2.
Vzhľadom na obmedzené trvanie pilotnej fázy sa úroky získané zo zvereneckých účtov a ďalšie príjmy plynúce z príspevkov Únie, ako sú splátky za záruky, úrokové a rizikové rozpätia súvisiace so sumami, ktoré uhradila EIB, pripočítavajú ku zdrojom zvereneckého účtu. Komisia však môže v súlade s postupom uvedeným v článku 46 ods. 2 rozhodnúť, že sa majú vrátiť do rozpočtového riadku CIP IKT.
d) Využitie príspevku Únie
EIB využíva príspevok Únie na:
1.
rizikovú rezervu na základe prvej straty pre podriadené nástroje portfólia oprávneného projektu v súlade s príslušnými pravidlami EIB a hodnotením rizík uskutočneným EIB v rámci platných postupov;
2.
pokrytie oprávnených nákladov, ktoré sa netýkajú projektov, súvisiacich s vytvorením a správou nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy spolu s ich hodnotením.
e) Rozdelenie rizika a výnosov
Spôsob rozdelenia rizika, ktorý vyplýva z písmena d), sa odzrkadľuje vo vhodnom rozdelení odškodňovania za riziko medzi Úniou a EIB, ktoré EIB účtuje svojim partnerom vo vzťahu ku každému nástroju v rámci portfólia projektu.
f) Tvorba cien
Ceny nástrojov projektových dlhopisov vychádzajú z odškodňovania za riziká v súlade s príslušnými štandardnými pravidlami a kritériami EIB.
g) Podávanie žiadostí
Žiadosti o záruky na riziká na základe nástroja na rozdeľovanie rizika pre projektové dlhopisy sa zasielajú EIB podľa štandardného postupu EIB na predkladanie žiadostí.
h) Schvaľovanie
EIB preskúma riziká a vykoná finančnú, technickú a právnu analýzu a rozhodne o použití nástrojov na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy a vyberie vhodný druh podriadeného nástroja v súlade so svojimi štandardnými pravidlami a kritériami, predovšetkým s usmerneniami politiky kreditného rizika EIB a výberovými kritériami EIB v sociálnej, ekologickej a klimatickej oblasti.
i) Doba trvania
1.
Príspevok Únie na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa vyčlení do 31. decembra 2013. Správna rada EIB ukončí schvaľovanie nástrojov pre projektové dlhopisy najneskôr 31. decembra 2014.
2.
V prípade skončenia nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy počas trvania súčasného viacročného finančného rámca sa všetky zostatky na zvereneckom účte okrem už viazaných finančných prostriedkov a prostriedkov potrebných na pokrytie ostatných oprávnených nákladov a výdavkov vrátia do rozpočtového riadku CIP IKT.
3.
Finančné prostriedky vyčlenené na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa uhradia na príslušný zverenecký účet po skončení platnosti nástroja alebo sa splatia a pod podmienkou, že krytie rizika zostane dostatočne vysoké.
j) Podávanie správ
Komisia a EIB sa spoločne dohodnú na spôsoboch podávania správ o využívaní nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy.
Komisia okrem toho predkladá s podporou EIB správu o využívaní každých šesť mesiacov Európskemu parlamentu a Rade, pričom prvú správu predloží po šiestich mesiacoch od podpísania dohody o spolupráci, ako sa uvádza v článku 31 ods. 2c.
k) Monitorovanie, kontrola a hodnotenie
Komisia monitoruje využívanie nástroja okrem iného aj kontrolou priamo na mieste a overovanie a kontroly vykonáva v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (7).
EIB spravuje podriadené nástroje v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi vrátane primeraných auditových, kontrolných a monitorovacích opatrení. Okrem toho správna rada EIB, v ktorej je zastúpená Komisia aj členské štáty, schvaľuje každý podriadený nástroj a monitoruje, či je EIB riadená v súlade so stanovami a so všeobecnými smernicami ustanovenými radou guvernérov.
Komisia a EIB predložia predbežnú správu o fungovaní pilotnej fázy nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy Európskemu parlamentu a Rade v druhom polroku roka 2013 s cieľom optimalizácie formy nástroja.
Nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu sa uskutoční v roku 2015 po schválení konečných operácií projektových dlhopisov. Zameria sa okrem iného na pridanú hodnotu, prínos v porovnaní s inými nástrojmi Únie alebo členských štátov a ďalšími existujúcimi formami dlhodobého dlhového financovania, dosiahnutý multiplikačný účinok, hodnotenie obsiahnutých rizík, ako aj vytvorenie či nápravu možných rušiacich účinkov. Hodnotenie bude obsahovať aj vplyv na finančnú životaschopnosť projektov, objem, podmienky a náklady na vydávanie dlhopisov, vplyv na rozsiahlejší trh s dlhopismi, ako aj kontrolu veriteľov a objednávok. Podľa možnosti poskytne aj porovnanie nákladov s alternatívnymi prostriedkami na financovanie projektov vrátane bankových pôžičiek. Počas pilotnej fázy sa vyhodnocujú všetky vybrané projekty.
Článok 2
Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 680/2007
Nariadenie (ES) č. 680/2007 sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 2 sa pridávajú tieto body:
„14.
‚Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy‘ je spoločný nástroj Komisie a EIB, ktorý predstavuje pridanú hodnotu intervencie Únie, rieši suboptimálne investičné situácie, keď projekty nedostávajú primerané finančné prostriedky z trhov, a je prínosom doplnením či prilákaním financovania zo strany členských štátov alebo súkromného sektora. Zabraňuje porušovaniu hospodárskej súťaže, zameriava sa na zabezpečenie multiplikačného účinku a zbližuje záujmy. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy nadobúda formu znižovania kreditného rizika pre projekty spoločného záujmu, zmenšuje riziko dlhovej služby projektu a kreditné riziko držiteľov dlhopisov a používa sa len pre projekty, ktorých finančná životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu.
15.
‚Zníženie kreditného rizika‘ je zlepšenie úverovej bonity projektového dlhu prostredníctvom podriadeného nástroja vo forme dlhového nástroja alebo záruky EIB alebo oboch, na ktoré bol vyčlenený príspevok z rozpočtu Únie.“
2.
V prvom odseku článku 4 sa dopĺňa táto veta:
„Žiadosti o záruky na riziká na základe nástroja na rozdeľovanie rizika pre projektové dlhopisy podľa článku 6 ods. 1 písm. g) sa zasielajú EIB podľa štandardného postupu EIB na predkladanie žiadostí.“
3.
Článok 6 ods. 1 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V písmene d) sa vkladá táto veta:
„V rokoch 2012 a 2013 sa môže prerozdeliť suma do výšky 200 miliónov EUR na pilotnú fázu využívania nástroja na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy v sektore dopravy.“
b)
Dopĺňa sa toto písmeno:
„g)
počas pilotnej fázy v rokoch 2012 a 2013 finančný príspevok pre EIB na tvorbu rezerv a prideľovanie kapitálu dlhové nástroje alebo záruky, ktoré vydá EIB, z jej vlastných zdrojov v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy v oblasti TEN-T a TEN-E. Náklady Únie na nástroj na rozdelenie rizika vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov nesmú v nijakom prípade presiahnuť výšku príspevku Únie na tento nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy ani prekročiť splatnosť hlavného portfólia nástrojov na znižovanie kreditného rizika. Pre všeobecný rozpočet Únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko súvisiace s týmito operáciami projektových dlhopisov znáša vždy EIB.
Hlavné podmienky a postupy týkajúce sa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sú ustanovené v prílohe Ia. Podrobné podmienky vykonávania nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane rozdelenia rizika, odmeňovania, sledovania a kontroly sa stanovia v dohode o spolupráci medzi Komisiou a EIB. Komisia a EIB schvália túto dohodu o spolupráci v rámci vlastných postupov.
V rokoch 2012 a 2013 sa na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy môže prerozdeliť suma do výšky 210 miliónov EUR, z čoho maximálne 200 miliónov EUR je na dopravné projekty a maximálne 10 miliónov EUR na projekty v energetike v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2 z rozpočtových riadkov pre nástroj na úverové záruky pre projekty TEN-T uvedené v prílohe I, resp. TEN-E.
Doplnkovo k požiadavkám na podávanie správ ustanoveným v bode 49 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie požiadavky na podávanie správ, Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade každých šesť mesiacov počas pilotnej fázy správu o realizácii nástroja na rozdelenie rizika vrátané finančných podmienok a umiestňovania všetkých vydaných projektových dlhopisov.
Vzhľadom na obmedzené trvanie pilotnej fázy, úroky a ďalšie príjmy, ktoré vytvoril nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy, ktoré sa získajú do 31. decembra 2013, možno znovu využiť na nové dlhové nástroje a záruky v rámci toho istého nástroja na rozdelene rizika a pre projekty spĺňajúce rovnaké kritériá oprávnenosti, aby sa maximalizoval objem podporovaných investícií. Ak sa nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy neprenesie do ďalšieho finančného rámca, všetky zvyšné finančné prostriedky sa vrátia do príjmov všeobecného rozpočtu Únie.“
4.
V článku 16 sa dopĺňa tento odsek:
„2a. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 až 2, v prípade projektov realizovaných v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. g) Komisia a EIB predkladajú predbežnú správu Európskemu parlamentu a Rade v druhom polroku roku 2013. Nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu sa uskutoční v roku 2015.
Na základe tohto hodnotenia Komisia vyhodnotí dôležitosť iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 a jej účinnosť pri zväčšovaní objemu investícií do prioritných projektov a zlepšovaní efektívnosti výdavkov Únie. Komisia na základe hodnotenia pri zohľadnení všetkých možností posudzuje navrhnutie vhodných regulačných zmien vrátane legislatívnych zmien, najmä vtedy, keď sa ukáže, že predpokladaná odozva na trhu nie je uspokojivá, alebo keď sa objavia dostatočne dostupné alternatívne zdroje dlhodobého dlhového financovania.“
5.
V článku 17 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
„Predbežná správa uvedená v článku 16 ods. 2a obsahuje aj zoznam projektov, ktoré využili nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedený v článku 6 ods. 1 písm. g), ako aj informácie o podmienkach vydaných dlhopisov a typoch súčasných a budúcich potenciálnych investorov.“
6.
Príloha sa označuje ako príloha I a slovo „príloha“ v článku 6 ods. 1 písm. d) sa zodpovedajúcim spôsobom nahrádza výrazom „príloha I“.
7.
Pridáva sa táto príloha:
„PRÍLOHA Ia
Hlavné podmienky a postupy týkajúce sa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. g)
EIB je partnerom pri znášaní rizika a riadi príspevok Únie na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy v mene Únie. Podrobnejšie podmienky využívania tohto nástroja vrátane jeho monitorovania a kontroly sa stanovia v dohode o spolupráci medzi Komisiou a EIB, pričom sa zohľadňujú ustanovenia tejto prílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa navrhuje pre každý oprávnený projekt ako podriadený nástroj vo forme dlhového nástroja alebo podmienenej záruky alebo oboch, aby sa zjednodušilo vydávanie projektových dlhopisov.
2.
Ak sa EIB stane veriteľom projektu, jej práva podľa nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sú podradené splácaniu úveru z nadriadeného dlhu a nadradené vlastnému kapitálu a akémukoľvek podobnému financovaniu týkajúceho sa vlastného kapitálu.
3.
Nástroj neprekročí 20 % celkovej sumy nadradeného dlhu.
b) Rozpočet
TEN-T:
-
2012: do výšky 100 miliónov EUR,
-
2013: do nakumulovanej sumy 200 miliónov EUR
sa majú prerozdeliť z rozpočtu TEN-T určeného pre nástroj pre úverové záruky na projekty TEN-T uvedený v prílohe I, ale nemajú sa vyčerpať.
TEN-E:
2013: do výšky 10 miliónov EUR.
Žiadosť o prevod na vyplatenie sumy na rok 2012 sa predloží bez zbytočného odkladania po podpise dohody o spolupráci.
Žiadosť o prevod sa v nasledujúcich rokoch predkladá do 31. decembra predchádzajúceho roka.
Žiadosť o prevod vždy vychádza z odhadu potreby naplánovaného príspevku Únie.
Tento odhad môže podľa potreby slúžiť ako základ znižovania súm na základe žiadosti, o ktorej sa rozhodne v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2.
c) Zverenecký účet
1.
EIB založí dva zverenecké účty (jeden pre projekty v rámci TEN-T, druhý pre projekty v rámci TEN-E), na ktoré sa ukladajú príspevky Únie a príjmy plynúce z týchto príspevkov. Zverenecký účet pre TEN-T sa môže zlúčiť so zvereneckým účtom vytvoreným pre nástroj pre úverové záruky pre projekty TEN-T pod podmienkou, že toto opatrenie neohrozuje kvalitu podávania správ ani monitorovania, ako sa požaduje v písmenách j) a k).
2.
Vzhľadom na obmedzené trvanie pilotnej fázy sa úroky získané zo zvereneckých účtov a ďalšie príjmy plynúce z príspevkov Únie, ako sú splátky za záruky, úrokové a rizikové rozpätia súvisiace so sumami, ktoré uhradila EIB, pripočítavajú ku zdrojom zvereneckého účtu. Komisia však môže v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2 rozhodnúť, že sa majú vrátiť do rozpočtových riadkov TEN-T alebo TEN-E.
d) Využívanie príspevku Únie
EIB využíva príspevok Únie na:
1.
rizikovú rezervu na základe prvej straty pre podriadené nástroje portfólia oprávneného projektu v súlade s príslušnými pravidlami EIB a hodnotením rizík uskutočneným EIB v rámci platných postupov;
2.
pokrytie oprávnených nákladov, ktoré sa netýkajú projektov, súvisiacich s vytvorením a správou nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy spolu s ich hodnotením.
e) Rozdelenie rizika a výnosov
Spôsob rozdelenia rizika, ktorý vyplýva z písmena d), sa odzrkadľuje vo vhodnom rozdelení odškodňovania za riziko medzi Úniou a EIB, ktoré EIB účtuje svojim partnerom vo vzťahu ku každému nástroju tvoriacemu portfólio projektu.
Bez ohľadu na úpravy vzťahujúce sa na rozdelenie rizika pre nástroj pre úverové záruky pre projekty TEN-T uvedený v prílohe I sa spôsob rozdelenia rizika pre projektové dlhopisy uplatňuje aj v prípade uvedeného nástroja vrátane operácií jeho existujúceho portfólia.
f) Tvorba cien
Ceny nástrojov projektových dlhopisov vychádzajú z odškodňovania za riziká v súlade s príslušnými štandardnými pravidlami a kritériami EIB.
g) Podávanie žiadostí
Žiadosti o záruky na riziká na základe nástroja na rozdeľovanie rizika pre projektové dlhopisy sa zasielajú EIB podľa štandardného postupu EIB na predkladanie žiadostí.
h) Schvaľovanie
EIB preskúma riziká a vykoná finančnú, technickú a právnu analýzu a rozhodne o použití nástrojov na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy a vyberie vhodný druh podriadeného nástroja v súlade so svojimi štandardnými pravidlami a kritériami, predovšetkým s usmerneniami politiky kreditného rizika EIB a výberovými kritériami EIB v sociálnej, ekologickej a klimatickej oblasti.
i) Doba trvania
1.
Posledná časť príspevku Únie na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa vyčlení do 31. decembra 2013. Správna rada EIB ukončí schvaľovanie nástrojov pre projektové dlhopisy najneskôr 31. decembra 2014.
2.
V prípade skončenia nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy počas trvania súčasného viacročného finančného rámca sa všetky zostatky na zvereneckých účtoch okrem už viazaných finančných prostriedkov a prostriedkov potrebných na pokrytie ostatných oprávnených nákladov a výdavkov vrátia do rozpočtových riadkov TEN-T a TEN-E.
3.
Finančné prostriedky vyčlenené na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa uhradia na príslušný zverenecký účet po skončení platnosti nástroja alebo sa splatia a pod podmienkou, že krytie rizika zostane dostatočne vysoké.
j) Podávanie správ
Komisia a EIB sa spoločne dohodnú na spôsoboch podávania správ o využívaní nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy.
Komisia okrem toho predkladá s podporou EIB správu o využívaní každých šesť mesiacov Európskemu parlamentu a Rade, pričom prvú správu predloží po šiestich mesiacoch od podpisu dohody o spolupráci, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. g).
k) Monitorovanie, kontrola a hodnotenie
Komisia monitoruje využívanie nástroja okrem iného aj kontrolou priamo na mieste a overovanie a kontroly vykonáva v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
EIB spravuje podriadené nástroje v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi vrátane primeraných auditových, kontrolných a monitorovacích opatrení. Okrem toho správna rada EIB, v ktorej je zastúpená Komisia aj členské štáty, schvaľuje každý podriadený nástroj a monitoruje, či je EIB riadená v súlade so stanovami a so všeobecnými smernicami ustanovenými radou guvernérov.
Komisia a EIB predložia predbežnú správu o fungovaní pilotnej fázy nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy Európskemu parlamentu a Rade v druhom polroku 2013 s cieľom optimalizácie formy nástroja.
Nezávislé hodnotenie v plnom rozsahu sa uskutoční v roku 2015 po schválení konečných operácií projektových dlhopisov. Zameria sa okrem iného na pridanú hodnotu, prínos v porovnaní s inými nástrojmi Únie alebo členských štátov a ďalšími existujúcimi formami dlhodobého dlhového financovania, dosiahnutý multiplikačný účinok, hodnotenie obsiahnutých rizík, ako aj vytvorenie či nápravu možných rušiacich účinkov. Hodnotenie obsahuje aj vplyv na finančnú životaschopnosť projektov, objem, podmienky a náklady na vydávanie dlhopisov, vplyv na rozsiahlejší trh s dlhopismi, ako aj kontrolu veriteľov a objednávok. Podľa možnosti poskytne aj porovnanie nákladov s alternatívnymi prostriedkami na financovanie projektov vrátane bankových pôžičiek. Počas pilotnej fázy sa vyhodnocujú všetky vybrané projekty.“
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. júla 2012