NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1176/2011
ze dne 16. listopadu 2011
o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Koordinace hospodářských politik členských států v Unii by se měla uskutečňovat v kontextu hlavních směrů hospodářských politik a hlavních zásad politiky zaměstnanosti, jak je stanoveno ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a měla by zahrnovat dodržování hlavních zásad, jimiž jsou stabilní ceny, zdravé a udržitelné veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Je třeba se poučit ze zkušeností získaných v prvním desetiletí fungování hospodářské a měnové unie a zejména dosáhnout zdokonalené správy ekonomických záležitostí v Unii založené na větší odpovědnosti členských států.
(3)
Dosažení a udržení dynamického vnitřního trhu by mělo být považováno za součást řádného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(4)
Zdokonalený rámec správy ekonomických záležitostí by se měl opírat o několik vzájemně propojených a soudržných politik zaměřených na udržitelný růst a zaměstnanost, zejména o strategii Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním zaměřením na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik (evropský semestr), o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, o minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB).
(5)
Do posilování správy ekonomických záležitostí by měly být užším a včasnějším způsobem zapojovány i Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, na nějž se vztahuje doporučení Rady nebo rozhodnutí Rady podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na této výměně názorů je dobrovolná.
(6)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupu posíleného dohledu, pokud jde o hodnocení specifické pro každý členský stát, sledování, mise na místě, doporučení a varování.
(7)
Zejména by měl být dohled nad hospodářskými politikami členských států rozšířen nad rámec rozpočtového dohledu, aby tak zahrnoval podrobnější a formálnější rámec, s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a pomoci postiženým členským státům stanovit plán nápravných opatření dříve, než tyto odchylky zakoření. Toto rozšiřování dohledu nad hospodářskými politikami by mělo probíhat současně s prohlubováním fiskálního dohledu.
(8)
Aby bylo možné pomoci napravit tuto nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, je nezbytné stanovit podrobný postup v právních předpisech.
(9)
Postup mnohostranného dohledu uvedený v čl. 121 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování EU je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování makroekonomické nerovnováhy a pro prevenci a nápravu nadměrné makroekonomické nerovnováhy v Unii. Je nezbytné, aby byl tento postup sladěn s ročním cyklem mnohostranného dohledu.
(10)
Tento postup by měl zavést mechanismus varování, který včas odhalí vznikající makroekonomickou nerovnováhu. Měl by být založen na využití orientačního a transparentního srovnávacího přehledu zahrnujícího orientační prahové hodnoty v kombinaci s ekonomickým úsudkem. Tento úsudek by měl mimo jiné zohlednit nominální a reálnou konvergenci uvnitř i vně eurozóny.
(11)
Aby srovnávací přehled účinně sloužil jako součást mechanismu varování, měl by sestávat z omezeného množství hospodářských, finančních a strukturálních ukazatelů relevantních pro odhalování makroekonomické nerovnováhy s příslušnými orientačními prahovými hodnotami. Ukazatele a prahové hodnoty by měly být v případě potřeby upraveny tak, aby odpovídaly měnící se povaze makroekonomické nerovnováhy, mimo jiné v důsledku vyvíjejících se hrozeb pro makroekonomickou stabilitu, a aby se zohlednila větší dostupnost příslušných statistik. Tyto ukazatele by neměly být samy o sobě považovány za cíle hospodářské politiky, ale za nástroje umožňující zohledňovat vývoj povahy makroekonomické nerovnováhy v Unii.
(12)
Při sestavování srovnávacího přehledu a souboru makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy by měla Komise úzce spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou. Komise by měla příslušným výborům Evropského parlamentu a Rady předkládat návrhy připomínek k plánům na stanovení a úpravu ukazatelů a prahových hodnot. Komise by měla Evropský parlament a Radu informovat o jakýchkoli změnách provedených v ukazatelích a prahových hodnotách a uvést důvody, pro které tyto změny navrhla.
(13)
Při sestavování srovnávacího přehledu by se měl rovněž brát náležitý ohled na různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
(14)
Překročení jedné nebo více orientačních prahových hodnot nemusí nutně znamenat, že vznikla makroekonomická nerovnováha, jelikož hospodářské politiky by měly zohledňovat vnitřní propojení mezi makroekonomickými proměnnými. Závěry ze srovnávacího přehledu by neměly být vyvozovány automaticky: ekonomický úsudek by měl zajistit, že budou dány do souvislostí všechny informace bez ohledu na to, zda se jedná o údaje vycházející ze srovnávacího přehledu či nikoli, a stanou se součástí souhrnné analýzy.
(15)
Na základě postupu při mnohostranném dohledu a na základě mechanismu varování nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu, by Komise měla určit členské státy, u nichž by měl být proveden hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum by měl být prováděn, aniž by se předpokládalo, že existuje nerovnováha, a měl by zahrnovat podrobnou analýzu zdrojů nerovnováhy v posuzovaném členském státě s náležitým ohledem na jeho specifické hospodářské podmínky a okolnosti a na širší soubor analytických nástrojů, ukazatelů a kvalitativních informací specifických pro daný členský stát. Provádí-li Komise hloubkový přezkum, měly by s ní členské státy spolupracovat, aby měla k dispozici co nejúplnější a nejsprávnější údaje. Komise by dále měla náležitě zvážit jakékoli další informace, které jsou podle dotčeného členského státu relevantní, a které tento členský stát Radě a Komisi poskytl.
(16)
Hloubkový přezkum by měl být projednán v Radě a v rámci euroskupiny, pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro. Hloubkový přezkum by měl ve vhodných případech zohlednit doporučení a výzvy Rady určené posuzovaným členským státům a přijaté v souladu s články 121, 126 a 148 Smlouvy o fungování EU a s články 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení a rovněž politické záměry posuzovaného členského státu uvedené v jeho národních programech reforem, jakož i mezinárodní osvědčené postupy týkající se ukazatelů a metodik. Rozhodne-li se Komise provést hloubkový přezkum v případě závažného a neočekávaného hospodářského vývoje vyžadujícího urychlenou analýzu, měla by o tom informovat dotčené členské státy.
(17)
Při posuzování makroekonomické nerovnováhy by měla být zohledněna její závažnost a její případné negativní hospodářské a finanční dopady, které prohlubují zranitelnost hospodářství Unie a ohrožují bezproblémové fungování hospodářské a měnové unie. Opatření k řešení makroekonomické nerovnováhy a rozdílů v konkurenceschopnosti jsou zapotřebí ve všech členských státech, zejména v eurozóně. Povaha, význam a naléhavost politických úkolů se však může v různých členských státech značně lišit. Přijetí politických opatření je vzhledem ke zranitelným místům a rozsahu nezbytné korekce obzvláště naléhavě potřebné v členských státech, které trvale vykazují vysoké schodky běžného účtu a oslabování konkurenceschopnosti. V členských státech s velkými přebytky běžného účtu by se politiky dále měly zaměřit na vypracování a provádění opatření, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál.
(18)
Rovněž je třeba brát v úvahu schopnost hospodářské korekce a výsledky dotčeného členského státu, pokud jde o zajištění souladu s dřívějšími doporučeními vydanými na základě tohoto nařízení a dalšími doporučeními vydanými na základě článku 121 Smlouvy o fungování EU v rámci mnohostranného dohledu, zejména hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.
(19)
Postup sledování a nápravy nepříznivé makroekonomické nerovnováhy s preventivními a nápravnými prvky bude vyžadovat posílené kontrolní nástroje vycházející z nástrojů používaných v rámci postupu při mnohostranném dohledu. Může se jednat například o posílené kontrolní mise prováděné Komisí v členských státech, přičemž v členských státech, jejichž měnou je euro, nebo v členských státech, které se účastní Dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (4) (ERM II), je Komise uskutečňuje v součinnosti s Evropskou centrální bankou, a další podávání zpráv členskými státy v případě vážné nerovnováhy nebo nerovnováhy ohrožující řádné fungování hospodářské a měnové unie. Tohoto dialogu by se měli případně účastnit sociální partneři a další vnitrostátní zúčastněné subjekty.
(20)
Pokud je zjištěna makroekonomická nerovnováha, dotčenému členskému státu by měla být vydána doporučení týkající se vhodných politických opatření, na nichž by se případně podílely příslušné výbory. Politická opatření dotčeného členského státu by měla být přijata včas a měla by využívat veškeré dostupné politické nástroje pod kontrolou veřejných orgánů. V souladu se Smlouvou o fungování EU a vnitrostátními právními a politickými ujednáními by měly být případně zapojeny relevantní vnitrostátní zúčastněné subjekty, včetně sociálních partnerů. Politická opatření by měla být přizpůsobená konkrétním podmínkám dotčeného členského státu a měla by se vztahovat na hlavní oblasti hospodářské politiky, případně včetně fiskální a mzdové politiky, trhů práce, trhů produktů a služeb a regulace finančního sektoru. Měly by se zohlednit závazky v rámci dohod ERM II.
(21)
Varování a doporučení ESRB určená členským státům nebo Unii se týkají rizik makrofinanční povahy. Měla by se případně rovněž promítnout ve vhodných návazných opatřeních Komise, která by byla přijata v souvislosti s dohledem nad makroekonomickou nerovnováhou. Je třeba striktně zachovávat nezávislost a režim důvěrnosti zacházení s informacemi ESRB.
(22)
Pokud je zjištěna vážná makroekonomická nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje fungování hospodářské a měnové unie, měl by být zahájen postup při nadměrné nerovnováze, který může zahrnovat vydání doporučení členskému státu, požadavky na posílený dohled a sledování, a pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro, možnost vynucení v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (5) v případě přetrvávajícího neplnění povinnosti přijmout nápravná opatření.
(23)
Členský stát, u něhož byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, by měl stanovit plán nápravných opatření obsahující podrobný popis navrhovaných postupů k provedení doporučení Rady. Součástí plánu nápravných opatření by měl být časový harmonogram pro provedení zamýšlených kroků. Tento plán by měl být schválen doporučením Rady. Toto doporučení by mělo být předloženo Evropskému parlamentu.
(24)
Radě by měla být svěřena pravomoc přijímat v jednotlivých případech rozhodnutí, v nichž konstatuje nesplnění doporučení přijatých Radou v rámci plánu nápravných opatření. Jako součást koordinace hospodářských politik členských států uplatňované v rámci Rady, jak je stanoveno v čl. 121 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, navazují tato jednotlivá rozhodnutí neoddělitelným způsobem na doporučení přijatá Radou v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s plánem nápravných opatření.
(25)
Rada a Komise by měly při uplatňování tohoto nařízení plně zohlednit úlohu vnitrostátních parlamentů a sociálních partnerů a rovněž rozdíly ve vnitrostátních systémech, například v systémech pro tvorbu mezd.
(26)
Pokud Rada usoudí, že se v členském státě již neprojevuje nadměrná nerovnováha, měl by být postup uplatňovaný při nadměrné nerovnováze ukončen poté, co Rada na doporučení Komise zruší svá příslušná doporučení. Toto zrušení by mělo vycházet z komplexní analýzy Komise, z níž vyplývá, že dotčený členský stát jednal v souladu s příslušnými doporučeními Rady a že již pominuly příčiny a související rizika určená v doporučení Rady, na jehož základě byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, přičemž se mimo jiné zohledňují makroekonomický vývoj, vyhlídky a dopady na ostatní členské státy. Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze by mělo být zveřejněno.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení účinného rámce pro odhalování makroekonomické nerovnováhy a prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a důsledků vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států projevujících se v Unii a eurozóně jako celku, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro odhalování makroekonomické nerovnováhy v Unii, jakož i pro prevenci a nápravu nadměrné makroekonomické nerovnováhy.
2. Toto nařízení se uplatňuje v rámci evropského semestru, který je definován v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (6).
3. Uplatňování tohoto nařízení je plně v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a doporučení vydaná na základě tohoto nařízení zohledňují vnitrostátní postupy a subjekty pověřené tvorbou mezd. Toto nařízení zohledňuje článek 28 Listiny základních práv Evropské unie a jeho uplatňováním není dotčeno právo sjednávat, uzavírat nebo vymáhat kolektivní smlouvy ani právo na kolektivní opatření podle vnitrostátního práva a praxe.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„nerovnováhou“ jakékoli směřování k makroekonomickému vývoji, který nepříznivě ovlivňuje, nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku;
2)
„nadměrnou nerovnováhou“ vážná nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje nebo by mohla ohrozit řádné fungování hospodářské a měnové unie.
KAPITOLA II
ODHALOVÁNÍ NEROVNOVÁHY
Článek 3
Mechanismus varování
1. Zavede se mechanismus varování za účelem včasného zjištění a sledování nerovnováhy. Komise každoročně vypracuje zprávu obsahující kvalitativní hospodářské a finanční hodnocení vycházející ze srovnávacího přehledu tvořeného souborem ukazatelů, jejichž hodnoty se porovnají s orientačními prahovými hodnotami, jak je stanoveno v článku 4. Každoroční zpráva i hodnoty ukazatelů srovnávacího přehledu se zveřejňují.
2. Každoroční zpráva Komise obsahuje hospodářské a finanční hodnocení zasazující vývoj ukazatelů do souvislostí, přičemž při posuzování vývoje nerovnováhy vychází v případě potřeby z dalších relevantních hospodářských a finančních ukazatelů. Závěry z ukazatelů obsažených ve srovnávacím přehledu nebudou vyvozovány mechanicky. Hodnocení zohlední vývoj nerovnováhy v Unii a v eurozóně. Zpráva rovněž uvádí, zda překročení prahových hodnot v jednom nebo více členských státech svědčí o možném vzniku nerovnováhy. Hodnocení členských států vykazujících vysoký schodek běžného účtu se může lišit od hodnocení členských států, které hromadí velké přebytky běžného účtu.
3. Každoroční zpráva určí členské státy, o nichž se Komise domnívá, že mohou být postiženy nerovnováhou či u nich může hrozit riziko vzniku nerovnováhy.
4. Komise předá každoroční zprávu včas Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
5. V rámci mnohostranného dohledu v souladu s čl. 121 odst. 3 Smlouvy o fungování EU Rada projedná a celkově zhodnotí každoroční zprávu Komise. Euroskupina zprávu projedná, pokud se týká členských států, jejichž měnou je euro.
Článek 4
Srovnávací přehled
1. Srovnávací přehled tvořený souborem ukazatelů se používá jako nástroj usnadňující včasné zjištění a sledování nerovnováhy.
2. Srovnávací přehled tvoří několik relevantních, praktických, jednoduchých, měřitelných a dostupných makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy. Jeho účelem je umožnit včasné zjištění makroekonomické nerovnováhy, která se objevuje krátkodobě, i nerovnováhy, k níž dochází v důsledku strukturálních a dlouhodobých trendů.
3. Srovnávací přehled zahrnuje mimo jiné ukazatele, které jsou užitečné pro včasné zjištění:
a)
vnitřní nerovnováhy, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku veřejného a soukromého zadlužení, vývoje na finančních trzích a trzích s aktivy, a to i na trzích s nemovitostmi, vývoje toku úvěrů v soukromém sektoru a vývoje nezaměstnanosti;
b)
vnější nerovnováhy, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku vývoje běžného účtu a čistých investičních pozic členských států, reálných směnných kurzů, podílů na vývozních trzích, změn ve vývoji cen a nákladů a necenové konkurenceschopnosti, a to s ohledem na různé složky produktivity.
4. Při vyvozování ekonomických závěrů ze srovnávacího přehledu v rámci mechanismu varování věnuje Komise náležitou pozornost vývoji reálné ekonomiky, tedy i hospodářskému růstu, vývoji zaměstnanosti a nezaměstnanosti, nominální a reálné konvergenci uvnitř a vně eurozóny, vývoji produktivity a faktorům podněcujícím její rozvoj, jako jsou výzkum a vývoj a zahraniční a domácí investice, a rovněž vývoji v odvětvích ovlivňujících HDP a stav běžného účtu, včetně energetiky.
Srovnávací přehled zahrnuje rovněž orientační prahové hodnoty pro ty ukazatele, které mají sloužit jako úrovně varování. Výběr ukazatelů a prahových hodnot má vést k podpoře konkurenceschopnosti Unie.
Srovnávací přehled ukazatelů případně zahrnuje horní a dolní prahové hodnoty pro varování, je-li to vhodné, které jsou rozlišeny pro členské státy eurozóny a mimo eurozónu, pokud je to odůvodněno zvláštními znaky měnové unie a relevantními hospodářskými okolnostmi. Při vypracovávání srovnávacího přehledu se náležitě zohlední různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
5. Při navrhování ukazatelů stability finančního trhu je třeba náležitě zohlednit práci ESRB. Komise vyzve ESRB, aby se vyjádřila k návrhu ukazatelů, které jsou významné pro stabilitu finančního trhu.
6. Komise zveřejní soubor ukazatelů a prahových hodnot srovnávacího přehledu.
7. Komise pravidelně vyhodnocuje přiměřenost srovnávacího přehledu, včetně složení ukazatelů, stanovených prahových hodnot a používané metodiky a v případě potřeby je změní nebo upraví. Komise zveřejní změny provedené v podkladové metodice a složení srovnávacího přehledu a souvisejících prahových hodnotách.
8. Komise aktualizuje hodnoty pro ukazatele srovnávacího přehledu alespoň jednou ročně.
Článek 5
Hloubkový přezkum
1. S náležitým ohledem na diskuze vedené v Radě a v euroskupině podle čl. 3 odst. 5 nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu, Komise provede hloubkový přezkum pro každý členský stát, o němž se domnívá, že může být postižen nerovnováhou nebo že mu takové postižení hrozí.
Hloubkový přezkum vychází z podrobné analýzy konkrétní situace specifické pro danou zemi, včetně odlišných výchozích pozic v jednotlivých členských státech; zkoumá širokou škálu hospodářských proměnných a používá analytické nástroje a kvalitativní informace specifické pro danou zemi. Přihlíží ke zvláštnostem jednotlivých členských států v oblasti pracovněprávních vztahů a sociálního dialogu.
Komise také náležitě zváží jakékoli další informace, které příslušný členský stát považuje za relevantní a které předložil Komisi.
Komise provede hloubkový přezkum společně s kontrolní misí v dotčeném členském státě podle článku 13.
2. Součástí hloubkového přezkumu Komise je hodnocení toho, zda se v daném členském státě projevuje nerovnováha a zda tato nerovnováha představuje nadměrnou nerovnováhu. Hloubkový přezkum se zabývá původem nerovnováhy na pozadí převládajících hospodářských podmínek, včetně hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a dopadů vnitrostátních hospodářských politik na ekonomiky okolních států. Hloubkový přezkum analyzuje příslušný vývoj týkající se strategie Unie pro růst a zaměstnanost. Zohledňuje také závažnost hospodářského vývoje v Unii a v eurozóně jako celku. Bere v úvahu zejména:
a)
ve vhodných případech doporučení či výzvy Rady určené členským státům, které jsou předmětem přezkumu, přijaté v souladu s články 121, 126 a 148 Smlouvy o fungování EU a podle článků 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení;
b)
politické záměry členského státu, který je předmětem přezkumu, jak je odráží jeho národní programy reforem a ve vhodných případech jeho program stability nebo konvergenční program;
c)
veškerá varování či doporučení ESRB týkající se systémových rizik, která jsou určena členskému státu, který je předmětem přezkumu, nebo se na něj vztahují. Režim důvěrného zacházení s informacemi ESRB musí být zachován.
3. Komise o výsledcích hloubkového přezkumu informuje Evropský parlament a Radu a výsledky přezkumu zveřejní.
Článek 6
Preventivní opatření
1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou, informuje o tom příslušným způsobem Evropský parlament, Radu a euroskupinu. Rada může na základě doporučení Komise vydat dotčenému členskému státu nezbytná doporučení v souladu s postupem stanoveným v čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
2. Rada o doporučení informuje Evropský parlament a zveřejní je.
3. Doporučení Rady a Komise musí být plně v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a musí zohledňovat článek 28 Listiny základních práv Evropské unie.
4. Rada své doporučení každoročně přezkoumává v rámci evropského semestru a v případě potřeby je může v souladu s odstavcem 1 upravit.
KAPITOLA III
POSTUP PŘI NADMĚRNÉ NEROVNOVÁZE
Článek 7
Zahájení postupu při nadměrné nerovnováze
1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se dotčený členský stát potýká s nadměrnou nerovnováhou, informuje o tom příslušným způsobem Evropský parlament, Radu a euroskupinu.
Komise o této skutečnosti informuje také příslušné evropské orgány dohledu a ESRB. ESRB je vyzvána, aby přijala opatření, jež považuje za nezbytná.
2. Rada může na základě doporučení Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU přijmout doporučení, v němž konstatuje existenci nadměrné nerovnováhy, a doporučí, aby dotčený členský stát přijal nápravná opatření.
Doporučení Rady objasňuje povahu nerovnováhy a její důsledky a určí soubor politických doporučení, kterými je třeba se řídit, a lhůtu, v níž má dotčený členský stát předložit plán nápravných opatření. Rada může své doporučení zveřejnit, jak stanoví čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Článek 8
Plán nápravných opatření
1. Každý členský stát, u něhož je zahájen postup při nadměrné nerovnováze, předloží Radě a Komisi ve lhůtě stanovené v doporučení plán nápravných opatření založený na doporučení Rady podle čl. 7 odst. 2. Plán nápravných opatření stanoví konkrétní politická opatření, která dotčený členský stát provedl či zamýšlí provést, a obsahuje časový harmonogram pro provedení těchto opatření. Plán nápravných opatření zohlední hospodářské a sociální dopady těchto politických opatření a musí být v souladu s hlavními směry hospodářských politik a hlavními zásadami zaměstnanosti.
2. Rada tento plán nápravných opatření na základě zprávy Komise do dvou měsíců od jeho předložení posoudí. Pokud jej na základě doporučení Komise považuje za dostačující, Rada plán schválí doporučením, v němž uvede seznam požadovaných konkrétních opatření a lhůt pro jejich přijetí a stanoví časový harmonogram dohledu, přičemž věnuje náležitou pozornost příslušným transmisním kanálům a zohlední fakt, že mezi přijetím nápravných opatření a skutečným vyřešením nerovnováhy může být dlouhá prodleva.
3. Pokud na základě doporučení Komise Rada usoudí, že jsou opatření nebo časový harmonogram předpokládané v plánu nápravných opatření nedostačující, přijme doporučení určené dotčenému členskému státu, aby předložil nový plán nápravných opatření, a to zpravidla do dvou měsíců. Rada přezkoumá nový plán nápravných opatření v souladu s postupem uvedeným v tomto článku.
4. Plán nápravných opatření, zpráva Komise a doporučení Rady uvedené v odstavcích 2 a 3 se zveřejní.
Článek 9
Sledování nápravných opatření
1. Komise sleduje provádění doporučení Rady přijatého podle čl. 8 odst. 2. Za tímto účelem členský stát předkládá Radě a Komisi v pravidelných intervalech zprávy o pokroku, jejichž četnost stanoví Rada v doporučení uvedeném v čl. 8 odst. 2.
2. Rada zprávy o pokroku členských států zveřejní.
3. Komise může v dotčeném členském státě provádět posílené kontrolní mise za účelem sledování provádění plánu nápravných opatření, a pokud se tyto mise týkají členských států, jejichž měnou je euro nebo které se účastní ERM II, vykonává tyto mise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou. Komise případně zapojí do dialogu během těchto misí sociální partnery a další vnitrostátní zúčastněné subjekty.
4. V případě relevantní a zásadní změny hospodářské situace může Rada na doporučení Komise změnit doporučení přijatá podle čl. 8 odst. 2 v souladu s postupem stanoveným v uvedeném článku. Rada případně vyzve dotčený členský stát, aby předložil revidovaný plán nápravných opatření, a posoudí tento revidovaný plán nápravných opatření v souladu s postupem stanoveným v článku 8.
Článek 10
Posouzení nápravných opatření
1. Rada na základě zprávy Komise posoudí, zda dotčený členský stát přijal doporučená nápravná opatření v souladu s doporučením Rady vydaným podle čl. 8 odst. 2.
2. Komise svou zprávu zveřejní.
3. Rada provede posouzení ve lhůtě, kterou stanovila ve svých doporučeních přijatých v souladu s čl. 8 odst. 2.
4. V případě, že Rada dospěje k závěru, že členský stát doporučená nápravná opatření nepřijal, přijme na doporučení Komise rozhodnutí, v němž konstatuje nesplnění doporučení, spolu s doporučením, jež stanoví nové lhůty k provedení těchto nápravných opatření. V takovém případě Rada informuje Evropskou radu a zveřejní závěry kontrolních misí uvedených v čl. 9 odst. 3.
Doporučení Komise, v němž se konstatuje nesplnění, se považuje za Radou přijaté, pokud Rada do deseti dnů od jeho přijetí Komisí nerozhodne kvalifikovanou většinou o jeho zamítnutí. Dotčený členský stát může požádat o svolání zasedání Rady během této doby, na němž se má o tomto rozhodnutí hlasovat.
5. V případě, že Rada na základě zprávy Komise uvedené v odstavci 1 usoudí, že členský stát přijal nápravná opatření doporučená v souladu s čl. 8 odst. 2, má se za to, že postup při nadměrné nerovnováze se plní a tento postup se dočasně pozastavuje. Sledování však pokračuje v souladu s časovým harmonogramem stanoveným v doporučení podle čl. 8 odst. 2. Rada zveřejní důvody, které ji vedly k pozastavení postupu a k uznání nápravných politických opatření přijatých dotčeným členským státem.
Článek 11
Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze
Rada na základě doporučení Komise zruší doporučení vydaná podle článků 7, 8 nebo 10, jakmile dospěje k závěru, že dotčený členský stát již není postižen nadměrnou nerovnováhou uvedenou v doporučení podle čl. 7 odst. 2. Rada tuto skutečnost zveřejní.
Článek 12
Hlasování v Radě
Při přijímání opatření uvedených v článcích 7 až 11 Rada nepřihlíží k hlasu člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Kontrolní mise
1. Komise zajišťuje nepřetržitý dialog s orgány členských států v souladu s cíli tohoto nařízení. Komise za tímto účelem provádí zejména mise za účelem posouzení hospodářské situace v členském státě a určení rizik či problémů při plnění cílů tohoto nařízení.
2. Komise může provádět posílené kontrolní mise pro členské státy, kterých se týká doporučení ohledně existence nadměrné nerovnováhy podle čl. 7 odst. 2 pro účely sledování na místě.
3. Jestliže je dotčený členský stát členským státem, jehož měnou je euro nebo se účastní ERM II, může Komise případně vyzvat představitele Evropské centrální banky, aby se účastnili kontrolních misí.
4. Komise oznámí Radě výsledky misí uvedených v odstavci 2 a případně může rozhodnout o zveřejnění jejích zjištění.
5. Při organizování misí uvedených v odstavci 2 předá Komise dotčenému členskému státu prozatímní zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
Článek 14
Hospodářský dialog
1. V zájmu posílení dialogu mezi orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a případně předsedu Evropské rady nebo předsedu euroskupiny, aby se dostavili do výboru a projednali:
a)
informace, které Rada poskytla k hlavním směrům hospodářské politiky podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;
b)
všeobecné pokyny členským státům, které vydala Komise na začátku ročního cyklu dohledu;
c)
závěry Evropské rady týkající se pokynů pro hospodářské politiky v rámci evropského semestru;
d)
výsledky mnohostranného dohledu prováděného v rámci tohoto nařízení;
e)
závěry Evropské rady týkající se pokynů pro mnohostranný dohled a jeho výsledků;
f)
přezkum provádění mnohostranného dohledu na konci evropského semestru;
g)
doporučení přijatá v souladu s čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Příslušný výbor Evropského parlamentu může dát příležitost členskému státu, na nějž se vztahuje doporučení nebo rozhodnutí Rady podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 4, aby se výměny názorů zúčastnil.
3. Rada a Komise pravidelně informují Evropský parlament o výsledcích uplatňování tohoto nařízení.
Článek 15
Každoroční podávání zpráv
Komise každoročně podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení, včetně aktualizace srovnávacího přehledu uvedeného v článku 4, a se svými zjištěními seznamuje Evropský parlament a Radu v rámci evropského semestru.
Článek 16
Přezkum
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let Komise přezkoumá uplatňování tohoto nařízení a podá o něm zprávu.
Tyto zprávy mimo jiné zhodnotí:
a)
účinnost tohoto nařízení;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a udržitelné konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
Je-li to vhodné, je ke zprávám připojen návrh změn tohoto nařízení.
2. Komise zašle zprávy uvedené v odstavci 1 Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 17
Vstup v platnost
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1176/2011
zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 6,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a mala by zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé a udržateľné verejné financie a menové podmienky a trvalo udržateľnú platobnú bilanciu.
(2)
Je potrebné poučiť sa zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie a najmä zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov.
(3)
Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.
(4)
Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík (ďalej len „európsky semester“), o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.
(5)
Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Aj s prihliadnutím na to, že protistrany Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie alebo rozhodnutie Rady v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 alebo článkom 10 ods. 4 tohto nariadenia, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná.
(6)
Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie špecifické pre každý členský štát, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.
(7)
Dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal najmä rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec, s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a pomôcť postihnutým členským štátom pri vypracúvaní nápravných plánov skôr než sa nežiaduce odchýlky zakorenia. Toto rozšírenie rámca dohľadu nad hospodárskymi politikami by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu.
(8)
S cieľom pomôcť k náprave takýchto nadmerných makroekonomických nerovnováh je potrebné ustanoviť v právnych predpisoch podrobný postup.
(9)
Je vhodné doplniť postup mnohostranného dohľadu uvedený v článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ osobitnými predpismi na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v Únii. Je nevyhnutné, aby bol postup v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu.
(10)
Uvedeným postupom by sa mal zaviesť mechanizmus varovania na včasné zistenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky obsahujúcej orientačné hraničné hodnoty v spojitosti s ekonomickým posúdením. V tomto posúdení by sa mala zohľadniť okrem iného nominálna a reálna konvergencia v rámci eurozóny a mimo nej.
(11)
Na to, aby hodnotiaca tabuľka slúžila ako účinný základ pre mechanizmus varovania, mala by pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych, finančných a štrukturálnych ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh so zodpovedajúcimi orientačnými hraničnými hodnotami. Ukazovatele a hraničné hodnoty by sa mali v prípade potreby upravovať tak, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh, okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. Tieto ukazovatele by sa nemali vnímať ako ciele hospodárskej politiky, ale ako nástroje na zohľadnenie meniacej sa povahy makroekonomických nerovnováh v Únii.
(12)
Komisia by mala pri vypracúvaní hodnotiacej tabuľky a súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty úzko spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou. Komisia by mala predložiť návrhy pripomienok k plánom na stanovenie a úpravu ukazovateľov a hraničných hodnôt príslušným výborom Európskeho parlamentu a Rade. Komisia by mala informovať Európsky parlament a Radu o zmenách ukazovateľov a hraničných hodnôt a vysvetliť svoje dôvody na takéto zmeny.
(13)
Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.
(14)
Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými. Závery by sa nemali vyvodzovať z mechanického čítania hodnotiacej tabuľky: ekonomické posúdenie by malo zaistiť, aby sa všetky informácie bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, dali do súvislosti a stali sa súčasťou súhrnnej analýzy.
(15)
Komisia by na základe postupu mnohostranného dohľadu a mechanizmu varovania alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu, mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému preskúmaniu. Hĺbkové preskúmanie by sa malo vykonať bez predpokladu, že existuje nerovnováha, a malo by zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováh v členskom štáte, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, a to pri náležitom zohľadnení hospodárskych podmienok a okolností špecifických pre jednotlivé štáty, ako aj širšieho súboru analytických nástrojov, ukazovateľov a kvalitatívnych informácií špecifických pre jednotlivé štáty. Pri vykonávaní hĺbkového preskúmania Komisiou by členské štáty mali spolupracovať s cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú Komisii dostupné, boli čo najúplnejšie a najpresnejšie. Okrem toho by Komisia mala náležite zvážiť všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii.
(16)
Hĺbkové preskúmanie by sa v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, malo prerokovať v Rade a Euroskupine. V hĺbkovom preskúmaní by sa v prípade potreby mali zohľadniť odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a podľa článkov 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia, ako aj politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národnom programe reforiem, a medzinárodné najlepšie postupy, pokiaľ ide o ukazovatele a metodiky. Ak sa Komisia v prípade závažného a neočakávaného hospodárskeho vývoja, ktorý si vyžaduje naliehavú analýzu, rozhodne vykonať hĺbkové preskúmanie, mala by informovať dotknuté členské štáty.
(17)
Pri posudzovaní makroekonomických nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť a možné negatívne hospodárske a finančné účinky presahovania, ktoré zvyšujú zraniteľnosť ekonomiky Únie a predstavujú hrozbu pre bezproblémové fungovanie hospodárskej a menovej únie. Vo všetkých členských štátoch, a to najmä v eurozóne, sú potrebné opatrenia na riešenie makroekonomických nerovnováh a rozdielov v konkurencieschopnosti. Charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa môže podstatne líšiť v závislosti od dotknutého členského štátu. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah nevyhnutných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Okrem toho by sa členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu mali zameriavať na určovanie a vykonávanie opatrení, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu.
(18)
Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť hospodárstva prispôsobiť sa a to, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 ZFEÚ v rámci mnohostranného dohľadu, najmä by sa tiež mali zohľadniť hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie.
(19)
Postup monitorovania a odstraňovania škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri mnohostrannom dohľade. Mohli by to byť misie zvýšeného dohľadu v členských štátoch, ktoré by Komisia mala vykonávať v spolupráci s Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) v rámci členských štátov, ktorých menou je euro alebo členských štátov zúčastnených na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (4) (ďalej len „ERM II“), ako aj dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. Do dialógu by preto mali byť v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany z vnútroštátnej úrovne.
(20)
Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali adresovať odporúčania, v prípade potreby vypracované za účasti príslušných výborov, týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov. V prípade potreby by v súlade so ZFEÚ a vnútroštátnymi právnymi a politickými opatreniami mali byť zapojené aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. Politické opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora. Mali by sa zohľadniť záväzky prijaté v rámci dohôd týkajúcich sa ERM II.
(21)
Varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy. V prípade potreby by mali takisto umožňovať vhodné nadväzujúce opatrenia zo strany Komisie v kontexte dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. Nezávislosť a režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká by sa mali prísne dodržiavať.
(22)
Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmernej nerovnováhe, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (5), ak pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenie.
(23)
Členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada prostredníctvom odporúčania. Uvedené odporúčanie by sa malo zaslať Európskemu parlamentu.
(24)
Na Radu by sa mala preniesť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia o nedodržaní odporúčaní prijatých Radou v rámci plánu nápravných opatrení. V rámci koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v Rade, ako je ustanovené v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, sú tieto individuálne rozhodnutia neoddeliteľnou súčasťou opatrení v nadväznosti na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ v rámci plánu nápravných opatrení.
(25)
Rada a Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mali v plnej miere rešpektovať úlohu národných parlamentov a sociálnych partnerov ako aj rozdiely vo vnútroštátnych systémoch, akými sú systémy tvorby miezd.
(26)
Ak Rada zastáva názor, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou makroekonomickou nerovnováhou, postup pri nadmernej nerovnováhe by sa mal ukončiť po tom, čo Rada na základe odporúčania Komisie zruší jej príslušné odporúčania. Toto zrušenie by malo vychádzať z komplexnej analýzy Komisie, ktorou sa preukáže, že členský štát konal v súlade s príslušnými odporúčaniami Rady a že základné príčiny a s nimi spojené riziká identifikované v odporúčaní Rady, na základe ktorého sa začal uplatňovať postup pri nadmernej nerovnováhe, už neexistujú, pričom sa zohľadní makroekonomický vývoj, vyhliadky a účinky presahovania. Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe by sa malo zverejniť.
(27)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie účinného rámca na zisťovanie makroekonomických nerovnováh a na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokej vzájomnej previazanosti v obchodnej a finančnej oblasti medzi členskými štátmi a negatívnych vedľajších účinkov národných hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok, a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet nariadenia
1. V tomto nariadení sa ustanovujú podrobné pravidlá na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci Únie.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje v kontexte európskeho semestra, ako je stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6).
3. Pri uplatňovaní tohto nariadenia sa plne rešpektuje článok 152 ZFEÚ a v odporúčaniach vydaných podľa tohto nariadenia sa rešpektujú vnútroštátne postupy a inštitúcie pre tvorbu miezd. Toto nariadenie zohľadňuje článok 28 Charty základných práv Európskej únie, a nie je ním tak dotknuté právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy, ani právo na kolektívne akcie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„nerovnováhy“ znamenajú akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku;
2.
„nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie alebo predstavujú takéto riziko.
KAPITOLA II
ZISŤOVANIE NEROVNOVÁH
Článok 3
Mechanizmus varovania
1. Na uľahčenie včasného zistenia a monitorovania nerovnováh sa zriaďuje mechanizmus varovania. Komisia vypracúva výročnú správu, ktorá obsahuje kvalitatívne hospodárske a finančné hodnotenie založené na hodnotiacej tabuľke so súborom ukazovateľov, ktorých hodnoty sa porovnávajú s ich orientačnými hraničnými hodnotami, ako sa ustanovuje v článku 4. Výročná správa vrátane hodnôt ukazovateľov hodnotiacej tabuľky sa zverejní.
2. Výročná správa Komisie obsahuje hospodárske a finančné hodnotenie so zreteľom na vývoj ukazovateľov, pričom pri posudzovaní vývoja nerovnováh vychádza v prípade potreby z ďalších relevantných hospodárskych a finančných ukazovateľov. Závery sa nevyvodzujú z mechanického čítania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky. Pri hodnotení sa zohľadňuje vývoj nerovnováh v Únii a v eurozóne. V správe sa tiež uvedie, či prekročenie hraničných hodnôt v jednom alebo viacerých členských štátoch naznačuje možný vznik nerovnováh. Posúdenie členských štátov, ktoré vykazujú veľké deficity bežného účtu, sa môže líšiť od posúdenia členských štátov, ktoré hospodária s veľkými prebytkami bežného účtu.
3. Vo výročnej správe sa určia členské štáty, o ktorých sa Komisia domnieva, že by mohli byť postihnuté nerovnováhami alebo že by im mohlo hroziť riziko postihnutia nerovnováhami.
4. Komisia včas predloží výročnú správu Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.
5. Rada v rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ výročnú správu Komisie prerokuje a vykoná jej celkové hodnotenie. Euroskupina správu prerokuje, ak sa týka členských štátov, ktorých menou je euro.
Článok 4
Hodnotiaca tabuľka
1. Hodnotiaca tabuľka obsahujúca súbor ukazovateľov sa používa ako nástroj na uľahčenie včasného zisťovania a monitorovania nerovnováh.
2. Hodnotiaca tabuľka obsahuje malý počet relevantných, praktických, jednoduchých, merateľných a dostupných makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty. Umožňuje včasné zistenie makroekonomických nerovnováh, ktoré sa objavujú krátkodobo, ako aj tých, ktoré vznikajú v dôsledku štrukturálnych a dlhodobých trendov.
3. Hodnotiaca tabuľka okrem iného obsahuje ukazovatele, ktoré sú užitočné pri včasnom zisťovaní:
a)
vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti;
b)
vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, reálnych efektívnych výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu, zmien vo vývoji cien a nákladov a necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity.
4. Pri ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky v rámci mechanizmu varovania Komisia venuje dôkladnú pozornosť vývoju reálnej ekonomiky vrátane ekonomického rastu, výsledkom v oblasti zamestnanosti a nezamestnanosti, nominálnej a reálnej konvergencii vnútri aj mimo eurozóny, vývoju produktivity a jej príslušným stimulom, ako je výskum a vývoj a zahraničné a domáce investície, ako aj vývoju jednotlivých odvetví, ktoré majú vplyv na HDP a výkonnosť bežného účtu, vrátane energetiky.
Hodnotiaca tabuľka obsahuje aj orientačné hraničné hodnoty uvedených ukazovateľov, ktoré slúžia ako varovné úrovne. Výber ukazovateľov a hraničných hodnôt má prispievať k podpore konkurencieschopnosti v Únii.
Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov má horné a dolné varovné hraničné hodnoty, okrem prípadu, že sú nevhodné, ktoré sú odlišné pre členské štáty, ktorých menou je euro, a členské štáty, ktorých menou nie je euro, ak je to odôvodnené osobitosťami menovej únie a relevantnými hospodárskymi okolnosťami. Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky sa náležitá pozornosť venuje aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.
5. Pri navrhovaní ukazovateľov týkajúcich sa stability finančných trhov sa náležite zohľadní činnosť Európskeho výboru pre systémové riziká. Komisia vyzve Európsky výbor pre systémové riziká, aby poskytol stanovisko k návrhu ukazovateľa, ktorý je relevantný pre stabilitu finančného trhu.
6. Komisia zverejní súbor ukazovateľov a hraničné hodnoty hodnotiacej tabuľky.
7. Komisia pravidelne posudzuje vhodnosť hodnotiacej tabuľky vrátane zloženia ukazovateľov, stanovených hraničných hodnôt a použitej metodiky a v prípade potreby ich upraví alebo zmení. Komisia zverejní zmeny vykonané v podkladovej metodike a zložení hodnotiacej tabuľky a súvisiacich prahových hodnôt.
8. Komisia aktualizuje hodnoty ukazovateľov v hodnotiacej tabuľke aspoň raz ročne.
Článok 5
Hĺbkové preskúmanie
1. Komisia pri náležitom zohľadnení rokovaní v Rade a Euroskupine uvedených v článku 3 ods. 5, alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu, uskutoční hĺbkové preskúmanie pre každý členský štát, o ktorom sa domnieva, že môže byť postihnutý nerovnováhami alebo že mu môže hroziť riziko postihnutia nerovnováhami.
Hĺbkové preskúmanie sa opiera o podrobnú analýzu okolností špecifických pre jednotlivé štáty vrátane jednotlivých východiskových pozícií členských štátov; preskúma celý rad ekonomických veličín a používajú sa analytické nástroje a kvalitatívne informácie špecifické pre jednotlivé štáty. Pri preskúmaní sa zohľadňujú národné charakteristiky, pokiaľ ide o priemyselné vzťahy a sociálny dialóg.
Komisia tiež náležite zváži všetky ostatné informácie, ktoré dotknutý členský štát považuje za relevantné a ktoré oznámil Komisii.
Komisia uskutoční svoje hĺbkové preskúmanie v spojení s misiami zvýšeného dohľadu do dotknutého členského štátu v súlade s článkom 13.
2. Hĺbkové preskúmanie Komisie obsahuje hodnotenie, či dotknutý členský štát postihli nerovnováhy a či ide o nadmerné nerovnováhy. Preskúma pôvod zistených nerovnováh na pozadí prevládajúcich hospodárskych podmienok vrátane hĺbkových obchodných a finančných prepojení medzi členskými štátmi a účinkov presahovania hospodárskych politík jednotlivých členských štátov. Hĺbkové preskúmanie analyzuje relevantný vývoj týkajúci sa stratégie Únie pre rast a zamestnanosť. Zváži sa pri ňom aj význam hospodárskeho vývoja v Únii a eurozóne ako celku. Zohľadní najmä:
a)
podľa potreby odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia;
b)
politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národných programoch reforiem a v prípade potreby v jeho programe stability a konvergenčnom programe;
c)
všetky varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká týkajúce sa systémových rizík, ktoré sa riešia alebo ktoré sa vzťahujú na preskúmavaný členský štát. Dodržiava sa režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká.
3. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o výsledkoch hĺbkového preskúmania a zverejní ich.
Článok 6
Preventívne opatrenia
1. Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú nerovnováhy, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Euroskupinu. Rada na základe odporúčania Komisie môže dotknutému členskému štátu adresovať potrebné odporúčania v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 2 ZFEÚ.
2. Rada informuje o odporúčaní Európsky parlament a zverejní ho.
3. Odporúčania Rady a Komisie plne rešpektujú článok 152 ZFEÚ a zohľadňujú článok 28 Charty základných práv Európskej únie.
4. Rada svoje odporúčanie každoročne posúdi v kontexte európskeho semestra a môže ho podľa potreby upraviť v súlade s odsekom 1.
KAPITOLA III
POSTUP PRI NADMERNEJ NEROVNOVÁHE
Článok 7
Začatie postupu pri nadmernej nerovnováhe
1. Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že dotknutý členský štát je postihnutý nadmernými nerovnováhami, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Euroskupinu.
Komisia tiež informuje príslušné európske orgány dohľadu a Európsky výbor pre systémové riziká. Európsky výbor pre systémové riziká je vyzvaný na prijatie opatrení, ktoré považuje za potrebné.
2. Rada môže na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ prijať odporúčanie, v ktorom vyhlási existenciu nadmernej nerovnováhy a odporučí, aby dotknutý členský štát vykonal nápravné opatrenia.
V odporúčaní Rady sa stanoví povaha a dôsledky nerovnováh a vymedzí súbor politických odporúčaní, ktoré sa majú vykonať, ako aj lehota, v ktorej musí dotknutý členský štát predložiť plán nápravných opatrení. Rada môže podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ svoje odporúčanie zverejniť.
Článok 8
Plán nápravných opatrení
1. Každý členský štát, v ktorom sa začne postup pri nadmernej nerovnováhe, predloží Rade a Komisii plán nápravných opatrení v lehote stanovenej v odporúčaní Rady uvedenom v článku 7 ods. 2 V pláne nápravných opatrení sa stanovia osobitné politické opatrenia, ktoré dotknutý členský štát vykonal alebo má v úmysle vykonať, a jeho súčasťou je aj harmonogram týchto opatrení. Plán nápravných opatrení zohľadňuje hospodársky a sociálny vplyv týchto politických opatrení a je v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti.
2. Rada posúdi na základe správy Komisie plán nápravných opatrení do dvoch mesiacov od jeho predloženia. Ak Rada na základe odporúčania Komisie považuje plán nápravných opatrení za dostatočný, schváli ho prostredníctvom odporúčania, v ktorom sa uvedú požadované osobitné opatrenia a lehoty na ich vykonanie, a pri náležitom zohľadnení transmisných kanálov vypracuje harmonogram dohľadu, pričom si je vedomá toho, že medzi prijatím nápravného opatrenia a skutočným riešením nerovnováh môže dôjsť k značnému časovému odstupu.
3. Ak Rada na základe odporúčania Komisie považuje opatrenia alebo harmonogram predpokladané v pláne nápravných opatrení za nedostatočné, prijme odporúčanie adresované členskému štátu, aby v lehote, ktorá je spravidla dva mesiace, predložil nový plán nápravných opatrení. Rada preskúma nový plán nápravných opatrení v súlade s postupom ustanoveným v tomto článku.
4. Plán nápravných opatrení, správa Komisie a odporúčanie Rady uvedené v odsekoch 2 a 3 sa zverejnia.
Článok 9
Monitorovanie nápravných opatrení
1. Komisia monitoruje vykonávanie odporúčania Rady prijatého podľa článku 8 ods. 2 Členský štát na tento účel pravidelne podáva Rade a Komisii správy o pokroku podľa rozvrhu stanoveného Radou v odporúčaní uvedenom v článku 8 ods. 2
2. Rada zverejní správy o pokroku členského štátu.
3. Komisia môže v dotknutom členskom štáte uskutočniť misie zvýšeného dohľadu, ktoré v prípade členských štátov, ktorých menou je euro alebo ktoré sú zapojené do mechanizmu ERM II, realizuje v spojení s ECB, s cieľom monitorovať plnenie plánu nápravných opatrení. Komisia v prípade potreby zapojí do dialógu počas týchto misií sociálnych partnerov a ďalšie vnútroštátne zainteresované strany.
4. V prípade podstatnej veľkej zmeny hospodárskej situácie môže Rada na odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť odporúčania prijaté podľa článku 8 ods. 2 v súlade s postupom ustanoveným v uvedenom článku. Rada v prípade potreby vyzve dotknutý členský štát, aby predložil revidovaný plán nápravných opatrení a posúdi tento revidovaný plán nápravných opatrení v súlade s postupom ustanoveným v článku 8.
Článok 10
Posudzovanie nápravných opatrení
1. Rada na základe správy Komisie posúdi, či dotknutý členský štát prijal odporúčané nápravné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady vydaným podľa článku 8 ods. 2.
2. Komisia svoju správu zverejní.
3. Rada vykoná posúdenie v lehote stanovenej v odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 8 ods. 2.
4. Ak sa Rada domnieva, že členský štát nevykonal odporúčané nápravné opatrenia, prijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o nedodržaní súladu spolu s odporúčaním, v ktorom stanoví nové lehoty na vykonanie nápravných opatrení. V tomto prípade Rada informuje Európsku radu a zverejní závery misií dohľadu uvedené v článku 9 ods. 3.
Odporúčanie Komisie o nedodržaní súladu sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada nerozhodne kvalifikovanou väčšinou do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou, že odporúčanie zamietne. Dotknutý členský štát môže požiadať o zvolanie zasadnutia Rady v uvedenej lehote, aby na ňom o rozhodnutí hlasovala.
5. Keď sa Rada na základe správy Komisie uvedenej v odseku 1 domnieva, že členský štát vykonal nápravné opatrenia odporúčané v súlade s článkom 8 ods. 2, postup pri nadmernej nerovnováhe sa považuje za splnený a pozastaví sa. Monitorovanie však pokračuje v súlade s harmonogramom stanoveným podľa článku 8 ods. 2 Rada zverejní svoje dôvody na pozastavenie postupu a na uznanie nápravných politických opatrení, ktoré vykonal dotknutý členský štát.
Článok 11
Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe
Rada na základe odporúčania Komisie zruší odporúčania vydané podľa článkov 7, 8 alebo 10 hneď ako dospeje k názoru, že dotknutý členský štát už nie je postihnutý nadmernými nerovnováhami, ako sa uvádza v odporúčaní uvedenom v článku 7 ods. 2 Rada vydá verejné vyhlásenie vyjadrujúce túto skutočnosť.
Článok 12
Hlasovanie v Rade
V súvislosti s opatreniami uvedenými v článkoch 7 až 11 koná Rada bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.
KAPITOLA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 13
Misie dohľadu
1. Komisia zaisťuje nepretržitý dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Komisia na tento účel vykonáva najmä misie s cieľom zhodnotiť ekonomickú situáciu v členskom štáte a zistiť všetky riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.
2. Komisia môže vykonávať misie zvýšeného dohľadu v prípade členských štátov, ktoré sú predmetom odporúčania, pokiaľ ide o existenciu nadmernej nerovnováhy podľa článku 7 ods. 2 na účely kontroly na mieste.
3. Keď dotknutý členský štát je členským štátom, ktorého menou je euro alebo ktorý sa zúčastňuje na ERM II, Komisia môže v prípade, že je to vhodné, pozvať zástupcov Európskej centrálnej banky, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu.
4. Komisia predloží Rade správu o výsledku misií uvedených v odseku 2 a prípadne sa môže rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.
5. Komisia pri organizovaní misií uvedených v odseku 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.
Článok 14
Hospodársky dialóg
1. S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a, ak je to vhodné, predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie:
a)
informácií, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ;
b)
všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu;
c)
záverov Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra;
d)
výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia;
e)
záverov Európskej rady k základným smerom a výsledkom mnohostranného dohľadu;
f)
preskúmania vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra;
g)
odporúčaní prijatých podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 a článku 10 ods. 4 tohto nariadenia.
2. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie alebo rozhodnutie Rady podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 alebo článku 10 ods. 4, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.
3. Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o výsledkoch uplatňovania tohto nariadenia.
Článok 15
Každoročné podávanie správ
Komisia každoročne podáva správu o uplatňovaní tohto nariadenia vrátane aktualizácie hodnotiacej tabuľky podľa článku 4 a predkladá svoje zistenia Európskemu parlamentu a Rade v kontexte európskeho semestra.
Článok 16
Preskúmanie
1. Do 14. december 2014 a následne každých päť rokov Komisia preskúma uplatňovanie tohto nariadenia a podá o jeho uplatňovaní správu.
V uvedených správach sa okrem iného hodnotí:
a)
účinnosť tohto nariadenia;
b)
pokrok v zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.
V prípade potreby sa k uvedeným správam pripojí návrh na zmeny a doplnenia tohto nariadenia.
2. Komisia zašle správy uvedené v odseku 1 Európskemu parlamentu a Rade.
Článok 17
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 16. novembra 2011