ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 14. apríla 2011,
ktorým sa predlžuje prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Litve
(Text s významom pre EHP)
(2011/240/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska,
so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na kapitolu 4 prílohy IX k tomuto aktu,
so zreteľom na žiadosť Litvy,
keďže:
(1)
V akte o pristúpení z roku 2003 sa ustanovuje, že Litva môže na základe podmienok, ktoré sú v ňom stanovené, ponechať v období siedmich rokov odo dňa pristúpenia, ktoré sa skončí 30. apríla 2011, v platnosti zákazy týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy fyzickými a právnickými osobami z ostatných členských štátov EÚ, ktoré ani nemajú sídlo, ani nie sú registrované, ani nemajú pobočku alebo sprostredkovateľa v Litve. Ide o dočasnú výnimku týkajúcu sa voľného pohybu kapitálu, ktorý zaručujú články 63 až 66 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Toto prechodné obdobie sa môže predĺžiť iba raz, a to maximálne o tri roky.
(2)
Dňa 4. februára 2011 Litva požiadala o predĺženie prechodného obdobia týkajúceho sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy o 3 roky.
(3)
Hlavným dôvodom prechodného obdobia bola potreba chrániť sociálno-ekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku v Litve. Jeho cieľom bolo najmä zohľadniť obavy týkajúce sa možného vplyvu liberalizácie nadobúdania poľnohospodárskej pôdy na odvetvie poľnohospodárstva v dôsledku počiatočných veľkých rozdielov v cenách pôdy a v príjmoch v porovnaní s Belgickom, Dánskom, Fínskom, Francúzskom, Gréckom, Holandskom, Írskom, Luxemburskom, Nemeckom, Portugalskom, Rakúskom, Spojeným kráľovstvom, Španielskom, Švédskom a Talianskom (ďalej len „EÚ 15“). Cieľom prechodného obdobia bolo aj uľahčiť poľnohospodárom proces reštitúcií a privatizácie poľnohospodárskej pôdy. Komisia vo svojej správe zo 16. júla 2008 o preskúmaní prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v zmluve o pristúpení z roku 2003 (ďalej len „strednodobé preskúmanie 2008“) už zdôraznila význam dokončenia tejto poľnohospodárskej reformy do konca plánovaného prechodného obdobia (1).
(4)
Pozemková reforma v Litve ešte prebieha. Podľa údajov, ktoré poskytli litovské orgány, existuje celkovo 429 000 ha štátnych pozemkov, ku ktorým treba určiť vlastnícke práva. V súčasnosti bolo sprivatizovaných iba 77 200 ha štátnej poľnohospodárskej pôdy a k 351 000 ha poľnohospodárskej pôdy, čo predstavuje 11,42 % celkovej poľnohospodárskej pôdy v Litve, stále treba vyriešiť otázku vlastníckych práv.
(5)
Podľa názoru litovských orgánov je to práve nejasnosť vlastníckych práv spolu s nepriaznivou štruktúrou poľnohospodárskych podnikov, ktoré nevyhnutným spôsobom bránia transakciám s pôdou a konsolidácii poľnohospodárskych pozemkov. Fragmentácia pôdy však vedie k nižšej konkurencieschopnosti a vytvára poľnohospodárske podniky, ktoré sa menej orientujú na trh. V tomto kontexte z údajov, ktoré sprístupnili litovské orgány za rok 2009, vyplýva, že poľnohospodárske podniky s veľkosťou do 5 ha v tomto roku predstavovali 52,5 % všetkých poľnohospodárskych podnikov.
(6)
Už spomínaná nižšia konkurencieschopnosť litovského odvetvia poľnohospodárstva v porovnaní s odvetvím poľnohospodárstva v EÚ 15 je znásobená ťažkosťami v prístupe k finančným zdrojom a vysokými úrokovými sadzbami, ktoré sa uplatňujú na komerčné úverové nástroje používané na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy (vyše 10 % v roku 2009).
(7)
Nedávna celosvetová finančná a hospodárska kríza mala navyše negatívny vplyv aj na litovské hospodárstvo, a to najmä na predajné ceny poľnohospodárskych produktov. Podľa údajov litovského štatistického úradu spadajúceho pod vládu Litovskej republiky bol celkový index nákupných cien poľnohospodárskych produktov v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 na úrovni 77,8. Tento prepad bol obzvlášť výrazný v sektore pestovania rastlín, kde bol celkový index nákupných cien týchto poľnohospodárskych produktov v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 na úrovni 69,1.
(8)
Vzhľadom na uvedené faktory možno vysvetliť stále výrazný, aj keď zmenšujúci sa rozdiel medzi poľnohospodárskymi príjmami poľnohospodárov v Litve a poľnohospodármi v EÚ 15. Podľa Eurostatu sa v roku 2009 úroveň príjmov poľnohospodárov v Litve znížila o 13,6 %, kým priemerné príjmy v EÚ 27 sa znížili o 10,7 %.
(9)
Podobne ako pri poľnohospodárskych príjmoch, rozdiel pretrváva aj v predajných cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Litvou a ostatnými členskými štátmi EÚ. Podľa údajov Eurostatu zostávajú ceny za parcely poľnohospodárskej pôdy v Litve v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ nízke. Úplná konvergencia predajných cien poľnohospodárskej pôdy sa ani neočakávala, ani nepovažovala za nevyhnutnú podmienku na ukončenie prechodného obdobia. Napriek tomu sú rozdiely v predajných cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Litvou a krajinami EÚ 15 také značné, že môžu byť prekážkou v hladkom pokroku smerom k cenovej konvergencii.
(10)
Vzhľadom na to možno spolu s litovskými orgánmi predpokladať, že zrušenie obmedzení 1. mája 2011 by vyvolalo tlak na ceny pôdy v Litve. Preto existuje hrozba vážneho narušenia litovského trhu s poľnohospodárskou pôdou po skončení prechodného obdobia.
(11)
Preto by sa malo povoliť predĺženie prechodného obdobia o tri roky v zmysle kapitoly 4 prílohy IX k aktu o pristúpení.
(12)
Aby sa trh úplne pripravil na liberalizáciu, je aj v nepriaznivej hospodárskej situácii naďalej nanajvýš dôležité podporovať zlepšovanie faktorov, ako sú možnosti získania úverov a poistenia pre poľnohospodárov a dokončenie štrukturálnej reformy poľnohospodárstva počas prechodného obdobia, ako už bolo zdôraznené v strednodobom preskúmaní 2008.
(13)
Keďže otvorený jednotný trh bol vždy základom európskej prosperity, zvýšený prísun zahraničného kapitálu by znamenal potenciálne prínosy aj pre poľnohospodársky trh v Litve. Ako sa zdôrazňuje v strednodobom preskúmaní 2008, zahraničné investície do odvetvia poľnohospodárstva by takisto mohli mať výrazný dlhodobý vplyv na poskytovanie kapitálu a know-how, fungovanie trhov s pôdou a poľnohospodársku produktivitu. Postupné uvoľňovanie obmedzení zahraničného vlastníctva v prechodnom období by takisto prispelo k príprave trhu na úplnú liberalizáciu.
(14)
Z dôvodu právnej istoty a s cieľom zabrániť právnemu vákuu vo vnútroštátnom právnom systéme Litvy po skončení súčasného prechodného obdobia by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Litve uvedené v kapitole 4 prílohy IX k aktu o pristúpení z roku 2003 sa predlžuje do 30. apríla 2014.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 14. apríla 2011