NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 821/2011
zo 16. augusta 2011,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu s pôvodom v Spojených štátoch amerických
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „Únia“),
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie preskúmania
(1)
Dňa 4. decembra 2010 informovala Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu vinylacetátu s pôvodom v Spojených štátoch amerických do Únie (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Konanie sa začalo v odpovedi na podnet, ktorý 22. októbra 2010 podala spoločnosť Ineos Oxide Ltd (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý predstavoval podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby vinylacetátu v Únii. Podnet obsahoval dôkaz prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, dovozcov, obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka a zástupcov Spojených štátov amerických o začatí konania. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Komisia poslala dotazníky štyrom známym vyvážajúcim výrobcom z príslušnej krajiny. Traja vyvážajúci výrobcovia poskytli vyplnené dotazníky. Štvrtý vyvážajúci výrobca odmietol spolupracovať na prešetrovaní a následne mu bolo oznámené, že sa bude považovať za nespolupracujúcu spoločnosť v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(6)
Komisia poslala dotazníky aj navrhovateľovi a ďalšiemu výrobcovi z Únie, uvedenému v podnete.
(7)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto prešetrovanie potenciálne týka, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja dovozcovia sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. Dvaja dovozcovia z Únie riadne odpovedali na dotazník a v priestoroch jedného z nich sa uskutočnila overovacia návšteva.
(8)
Na druhej strane sa niekoľko zainteresovaných strán prihlásilo ako používatelia. Týmto zainteresovaným stranám sa poslal dotazník osobitne určený pre používateľov. Na dotazník odpovedalo dvanásť spoločností a v priestoroch dvoch z nich sa uskutočnili overovacie návštevy.
(9)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Európskej únie a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie
Ineos Oxide Ltd, Spojené Kráľovstvo
Wacker Chemie AG, Nemecko
b)
Vyvážajúci výrobcovia z príslušnej krajiny
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Neprepojené spoločnosti v príslušnej krajine
Terminal, Spojené štáty americké [názov strany a presná lokalita sú dôverné]
d)
Prepojené a neprepojené spoločnosti v Únii
Celanese Chemicals Europe GmbH, Nemecko
Lyondell Chemie Nederland B.V., Holandsko
Terminal, Únia [názov strany a presná lokalita sú dôverné]
e)
Prepojené spoločnosti z iných krajín ako Únia a Spojené štáty americké
Dow Europe GmbH, Švajčiarsko
f)
Dovozcovia
Gantrade Ltd, Spojené Kráľovstvo
g)
Používatelia
Vinavil, Mapei, Taliansko
Synthomer, Spojené kráľovstvo
3. Obdobie prešetrovania
(10)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2009 do 30. septembra 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2007 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(11)
Príslušný výrobok je definovaný ako vinylacetát s pôvodom v Spojených štátoch amerických, v súčasnosti patriaci do položky s číselným znakom KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (ďalej len „VAM“ alebo „príslušný výrobok“) je obchodná chemikália odvodená z kyseliny octovej.
(13)
Vinylacetát má veľmi široké použitie. Väčšina vyrobeného vinylacetátu sa používa ako vstup pre dva nadväzujúce výrobky: polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tieto nadväzujúce výrobky sú významné polyméry v rôznych výrobných odvetviach. Polyméry vinylacetátu sa bežne používajú vo výrobe farieb, lepidiel, náterov a textilných náterov.
(14)
V prešetrovaní sa zistilo, že existuje iba jeden typ príslušného výrobku.
2. Podobný výrobok
(15)
V prešetrovaní sa zistilo, že vinylacetát, ktorý v Únii vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie a vinylacetát vyrábaný v príslušnej krajine a vyvážaný do Únie mali rovnaké základné fyzické a technické charakteristiky a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Normálna hodnota
(16)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najskôr zistilo, či bol domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom príslušného vyvážajúceho výrobcu v príslušnej krajine reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie, v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia.
(17)
Komisia ďalej zisťovala, či by bolo možné považovať predaj každého vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu za predaj vykonaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(18)
Transakcie týkajúce sa predaja na domácom trhu sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň nákladov na výrobu. Preto sa stanovili výrobné náklady na domácom trhu počas OP.
(19)
V prípade, keď viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu bolo nad hranicou nákladov a vážená priemerná predajná cena bola rovná alebo vyššia ako vážené priemerné výrobné náklady, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer všetkých domácich predajných cien, bez ohľadu na to či boli ziskové alebo nie. Avšak v prípade, že objem ziskového predaja predstavoval 80 % alebo menej celkového objemu predaja alebo v prípade, že vážená priemerná predajná cena bola nižšia ako vážené priemerné výrobné náklady, bola normálna hodnota vypočítaná ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja.
2. Vývozná cena
(20)
Prešetrovaním sa zistilo, že vinylacetát sa vyvážal z príslušnej krajiny do Únie buď i) prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, alebo ii) v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti so sídlom mimo Únie.
(21)
V obidvoch prípadoch sa vývozné ceny stanovili na základe cien ďalšieho predaja prvým nezávislým zákazníkov v Únii, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, primerane upravených v súvislosti so všetkými nákladmi, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom a so ziskom.
3. Porovnanie
(22)
Normálna hodnota a vývozná cena príslušného vyvážajúceho výrobcu sa porovnala na základe cien zo závodu.
(23)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V uplatniteľných a zdôvodnených prípadoch sa vykonali úpravy v súvislosti s rozdielmi v nákladoch na spracovanie a uskladnenie, dopravu a poistenie, úvery, rabaty, provízie, dovozné clá.
4. Dumpingové rozpätie
(24)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených štátoch amerických stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(25)
Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Únie, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, porovnal so zodpovedajúcou dovoznou štatistikou Eurostatu.
(26)
Keďže úroveň spolupráce bola v Spojených štátoch amerických vysoká (viac ako 90 %), predbežne sa považovalo za vhodné stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie pre všetkých nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v tejto krajine na úrovni najvyššieho cla uloženého spolupracujúcemu vývozcovi. Táto záležitosť sa môže v konečnej fáze následne znovu zvážiť.
(27)
Na základe uvedenej metodiky sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(28)
Podnet podala spoločnosť Ineos Oxide Ltd, ďalej len „navrhovateľ“, výrobca vinylacetátu z Únie, ktorý predstavuje významnú časť celkovej výroby v Únii. Druhý výrobca z Únie, Wacker GmbH, podporil začatie konania. Podnet tak podporili výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby vinylacetátu výrobného odvetvia Únie. Z tohto dôvodu sa začalo konanie podľa ustanovení článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(29)
Zistilo sa, že tretí výrobca so sídlom v Únii (Celanese Europe GmbH) bol prepojený s vyvážajúcim výrobcom so sídlom v príslušnej krajine. Podľa informácií získaných počas prešetrovania sa predbežne zistilo, že tohto výrobcu v plnej miere kontroluje korporácia Celanese so sídlom v USA, ktorá má rozhodujúcu úlohu v kľúčových obchodných operáciách v Európe, ako je obchodné plánovanie, kontrola výroby, činnosť nákupu a predaja.
(30)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia nazdávala, že vzťah spoločnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny spôsoboval správanie, ktoré by bolo iné ako správanie iných neprepojených výrobcov v zmysle článku 4 ods. 2 základného nariadenia. Komisia ďalej usúdila, že prostredníctvom tohto vzťahu by spoločnosť mohla byť chránená pred negatívnymi následkami poškodzujúceho dumpingu. Okrem toho by sa zahrnutím takejto spoločnosti do zistení týkajúcich sa ujmy narušili súhrnné údaje o zložení výrobného odvetvia Únie.
(31)
Z tohto dôvodu sa predbežne stanovilo, že spoločnosť Celanese Europe GmbH by sa mala vylúčiť z vymedzenia výrobného odvetvia Únie.
(32)
Preto výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia tvoria uvedení dvaja výrobcovia, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, ktorí predstavujú 100 % výroby Únie. Ďalej sa budú uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Určenie relevantného trhu Únie
(33)
S cieľom zistiť, či výrobné odvetvie Únie, vymedzené v odôvodnení (28) a v nasledujúcich odôvodneniach, utrpelo značnú ujmu, sa preskúmalo, v akom rozsahu bolo potrebné v rámci analýzy zvážiť výrobu príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie na vlastnú spotrebu.
(34)
Príslušný výrobok výrobné odvetvie Únie skutočne predáva a) na voľnom trhu a b) na trhu vlastnej spotreby (v rámci rovnakej skupiny spoločnosti). Na trhu vlastnej spotreby sa príslušný výrobok používa ako surovina vo výrobe rôznych výrobkov používaných vo farbách, lepidlách, náteroch atď.
(35)
V tejto súvislosti sa predaj príslušného výrobku na použitie ako suroviny vo výrobe iných výrobkov pre spoločnosti rovnakej skupiny považuje za „použitie na vlastnú spotrebu“, ak je splnená aspoň jedna z týchto dvoch podmienok: i) predaj sa neuskutočňuje za trhové ceny, alebo ii) zákazník nemá voľný výber dodávateľa v rámci tej istej skupiny spoločností. V priebehu prešetrovania sa predbežne zistilo, že predaj prepojeným subjektom, ktoré príslušný výrobok nakupujú ako surovinu na výrobu iného výrobku, sa musí považovať za predaj na vlastnú spotrebu; zistilo sa, že podľa obchodnej politiky spoločností tieto prepojené subjekty nemajú voľný výber dodávateľa.
(36)
Toto rozlíšenie je významné pre analýzu ujmy. Zistilo sa, že vinylacetát určený na použitie na vlastnú spotrebu nie je v priamej hospodárskej súťaži s dovozom z príslušnej krajiny. Naopak, výroba určená na predaj na voľnom trhu bola podľa zistenia v priamej hospodárskej súťaži s uvedeným dovozom, pretože tento predaj sa uskutočňoval v normálnych trhových podmienkach; z toho vyplýva voľný výber dodávateľa. Uvedené zistenie zaručilo rozlíšenie medzi trhom na vlastnú spotrebu a voľným trhom v rámci analýzy určitých ukazovateľov ujmy.
(37)
V tejto súvislosti sa zistilo, že nasledovné ekonomické ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie by sa mohli primerane preskúmať prostredníctvom odkazu na celkovú činnosť, t. j. vrátane použitia na vlastnú spotrebu výrobného odvetvia Únie, výroby, kapacity, využitia kapacity, investícií, zásob, zamestnanosti, produktivity, miezd a rozsahu dumpingového rozpätia. Je to preto, že uvedené ukazovatele sú ovplyvnené bez ohľadu na skutočnosť, či sa výrobok v rámci spoločnosti alebo skupiny spoločností presúva do nadväzujúceho odvetvia na ďalšie spracovanie, alebo sa predáva na voľnom trhu.
(38)
Pokiaľ ide o ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, vykonala sa iba analýza na úrovni voľného trhu, pretože fakt, že ceny na trhoch na vlastnú spotrebu nie sú reprezentatívne pre normálne trhové podmienky, vplýva na spoľahlivosť takýchto ukazovateľov.
(39)
Ďalšie hospodárske ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, konkrétne spotreba, predaj, podiely a ceny na trhu Únie, sa analyzovali a hodnotili hlavne v súvislosti so situáciou prevládajúcou na voľnom trhu, najmä keď existujú merateľné trhové podmienky a keď sa transakcie vykonávajú v normálnych trhových podmienkach, kde sa predpokladá slobodný výber dodávateľa.
(40)
Pokiaľ ide o tieto ukazovatele, zohľadnil sa však aj trh na vlastnú spotrebu a porovnal sa s údajmi o voľnom trhu s cieľom rozhodnúť, či bolo pravdepodobné, že situácia trhu na vlastnú spotrebu zmení zistenia založené na analýze samotného voľného trhu.
3. Spotreba v Únii
(41)
Spotreba Únie sa stanovila tak, že celkový objem dovozu vinylacetátu na základe údajov Eurostatu, krížovo skontrolovaných s overenými údajmi poskytnutými vyvážajúcimi výrobcami v súvislosti s dovozom z príslušnej krajiny, sa pripočítal k celkovému objemu predaja výrobného odvetvia Únie a ďalšieho výrobcu so sídlom v Únii na trhu Únie.
(42)
Vzhľadom na nízky počet dodávateľov a potrebu chrániť dôverné obchodné údaje v súlade s článkom 19 základného nariadenia je vývoj spotreby vyjadrený indexmi.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celková spotreba
100
90
87
99
Trh vlastnej spotreby
100
96
100
104
Voľný trh
100
88
82
97
(43)
V posudzovanom období sa spotreba na celkovom trhu Únie mierne znížila o 1 % a na voľnom trhu o 3 %. Za rovnaké obdobie sa na trhu na vlastnú spotrebu naopak zaznamenalo zvýšenie o 4 %.
4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.1. Objem a podiel na trhu
(44)
Vývoj dovozu z príslušnej krajiny v objeme a podiele na trhu bol takýto:
Tabuľka 2
Dovoz zo Spojených štátov amerických
Objem dovozu (Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podiel na celkovom trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podiel na voľnom trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informácie získané od zainteresovaných strán prostredníctvom vyplnených dotazníkov.
(45)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz na celkový trh Únie (trh na vlastnú spotrebu a voľný trh) z príslušnej krajiny zvýšil o 48 %. Toto zvýšenie počas rovnakého obdobia viedlo k zvýšeniu podielu na trhu o 49 %. Podiel na voľnom trhu sa zvýšil o 52 %.
4.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
(46)
Priemerné ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vyvíjali takto:
Tabuľka 3
Ceny dovozu zo Spojených štátov amerických
Dovozné ceny (EUR/Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
Kým v OP sa zaznamenalo mierne zvýšenie, celkové priemerné dovozné ceny z príslušnej krajiny od roku 2007 do OP klesli o 26 %.
(48)
Pokiaľ ide o predajné ceny na trhu Únie, vykonalo sa porovnanie priemerných cien výrobného odvetvia Únie účtovaných na voľnom trhu s priemernými cenami dovozu z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli podľa potreby upravené na úroveň cien zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov.
(49)
Tieto ceny sa porovnali s cenami, ktoré účtujú spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z USA, po odpočítaní zliav, a podľa potreby sa upravili na cenu CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vzniknuté po dovoze.
(50)
Porovnanie ukázalo, že počas OP sa príslušný výrobok dovezený všetkými spolupracujúcimi vývozcami predával v Únii za ceny, ktoré predstavovali podhodnotenie cien výrobného odvetvia Únie. Priemerná úroveň podhodnotenia, vyjadrená ako percentuálny podiel cien výrobného odvetvia Únie, bola 17, 9 %, založená na overených údajoch, ktoré predložili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Táto úroveň podhodnotenia sa skombinovala s negatívnym vývojom cien a podstatným znížením cien.
5. Dovoz z iných tretích krajín
(51)
Táto tabuľka znázorňuje vývoj dovozu z iných tretích krajín.
Tabuľka 4
Objem dovozu z iných tretích krajín
Objem dovozu (Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudská Arábia
0
0
0
73 156
Iné
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podiel na celkovom trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podiel na voľnom trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na začiatku posudzovaného obdobia dovoz z príslušnej krajiny konkuroval iným krajinám vrátane Taiwanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posudzovaného obdobia dovoz z týchto tradičných zdrojov klesol takmer na nulu.
(53)
Nová vývozná krajina, Saudská Arábia, ktorá na trh Únie vstúpila počas OP, v priebehu OP vyviezla zhruba 73 000 ton. Vplyv tohto vývoja na výrobné odvetvie Únie sa analyzuje v odôvodnení (91) a v nasledujúcich odôvodneniach.
6. Situácia výrobného odvetvia Únie
6.1. Všeobecne
(54)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2007 do konca OP.
(55)
Makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, zamestnanosť, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpätí) ako aj mikroekonomické ukazovatele (zásoby, predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a investície, výrobné náklady) sa posúdili na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Pri posúdení sa vychádzalo z informácií odvodených od overených dotazníkov, ktoré predložilo výrobné odvetvie Únie.
(56)
Treba poznamenať, že navrhovateľ spravoval svoje výrobné zariadenia iba v roku 2007; v dôsledku tejto skutočnosti nebolo možné získať údaje o určitých ukazovateľoch ujmy za rok 2007 (údaje o ziskovosti, mzdách, investíciách, návratnosti investícií, peňažnom toku). V prípade uvedených ukazovateľov sa analýza preto vzťahuje na obdobie od roku 2008 do OP. Pokiaľ ide o zvyšné ukazovatele, údaje za rok 2007 boli dostupné. Analýza týchto ukazovateľov sa preto vzťahuje na celé posudzované obdobie (od roku 2007 do OP).
(57)
Navrhovateľ je zameraný na dodávanie príslušného výrobku výlučne na voľnom trhu, kým druhý výrobca z Únie je zameraný hlavne na trh na vlastnú spotrebu s malou časťou určenou na voľný trh. So zreteľom na skutočnosť, že údaje na analýzu ujmy sú odvodené prevažne iba z dvoch zdrojov, z ktorých jeden je zameraný najmä na trh na vlastnú spotrebu a vzhľadom na to, že sa zistilo, že v prípade viacerých ukazovateľov ujmy je potrebné odlíšiť celkový trh od voľného trhu, údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie sa museli vyjadriť indexmi s cieľom zachovať dôvernosť v súlade s článkom 19 základného nariadenia.
6.2. Makroekonomické ukazovatele
6.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(58)
Táto tabuľka znázorňuje vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity celého výrobného odvetvia Únie:
Tabuľka 5
Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity Únie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celková výroba
100
105
102
92
Celková výrobná kapacita
100
121
126
143
Celkové využitie kapacity
100
87
81
64
(59)
Ako znázorňuje uvedená tabuľka, počas posudzovaného obdobia celková výroba Únie klesla o 8 %.
(60)
V rovnakom období sa výrobná kapacita zvýšila o 43 %. Toto zvýšenie kapacity však nebolo spojené so zriadením nových výrobných liniek, ale so zlepšenou účinnosťou využitia existujúcej kapacity.
(61)
Kombinácia týchto dvoch faktorov, t. j. poklesu objemu výroby a zvýšenia výrobnej kapacity počas toho istého obdobia viedla k výraznému poklesu využitia kapacity o 36 % počas posudzovaného obdobia.
6.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(62)
Ďalej uvedené údaje predstavujú objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie rozdelené na celkový trh, trh na vlastnú spotrebu a voľný trh.
Tabuľka 6
Objem predaja a podiel na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celkový predaj
100
99
96
88
Podiel na trhu (%)
100
110
111
88
Predaj na trhu na vlastnú spotrebu
100
111
109
113
Podiel na trhu (%)
100
115
108
109
Predaj na voľnom trhu
100
89
86
67
Podiel na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem predaja v posudzovanom období klesol o 12 %. Tento pokles bol ešte prudší na voľnom trhu, na ktorom zodpovedal prepadu o 33 % v období od roku 2007 do OP. Na trhu na vlastnú spotrebu vládol opačný trend a objem predaja sa v tom istom období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu predaja sa odrazil na podiele na trhu, ktorý od roku 2007 do OP na celom trhu klesol o 11 % a na voľnom trhu o 31 %. Na trhu na vlastnú spotrebu vládol opäť opačný trend, keď v tom istom období zaznamenal zvýšenie o 9 %.
6.2.3. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 7
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celkový počet zamestnancov
100
96
98
100
Celková produktivita (jednotka/zamestnanec)
100
109
104
92
Celkové ročné mzdy
0
100
95
88
(65)
Celková zamestnanosť bola od roku 2007 do OP ustálená. Treba poznamenať, že výroba vinylacetátu nie je náročná na prácu a údaje o zamestnanosti preto nie sú úzko spojené s údajmi o výrobe. Zamestnanosť preto v tomto sektore nemá výrazný význam ako ukazovateľ.
(66)
Počas posudzovaného obdobia celková produktivita na zamestnanca od roku 2007 do OP klesla o 8 %. Tento pokles nasledoval po znížení výroby a zvýšení výrobnej kapacity, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (58) a v nasledujúcich odôvodneniach.
6.2.4. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(67)
Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu. Všetky stanovené rozpätia boli nad úrovňou de minimis. Navyše, vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
6.3. Mikroekonomické ukazovatele
6.3.1. Všeobecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazovateľov (zásob, predajných cien, ziskovosti, peňažného toku, návratnosti investícií, schopnosti získavať kapitál a investície, výrobných nákladov) sa vykonala na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, ako sa stanovuje v odôvodnení (28) a v nasledujúcich odôvodneniach.
(69)
Z vyššie uvedených ukazovateľov sa posúdenie ziskovosti, miezd, investícií, návratnosti investícií a peňažného toku muselo zamerať na voľný trh, čo znamená, že odzrkadľuje hlavne údaje, ktoré poskytol navrhovateľ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti vývoj ukazovateľov zisk a peňažný tok sa nemohol uviesť v podobe indexu z dôvodov dôvernosti.
(70)
Navyše, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (56), navrhovateľ nemohol poskytnúť údaje za rok 2007 týkajúce sa určitých ukazovateľov ujmy; preto sa v prípade týchto ukazovateľov vykonala analýzy za obdobie od roku 2008 do OP.
6.3.2. Zásoby
(71)
Ďalej uvedené údaje predstavujú vývoj zásob výrobného priemyslu Únie počas každého príslušného obdobia:
Tabuľka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celkové zásoby
100
86
49
69
(72)
V posudzovanom období zásoby klesli o 31 %. Tento ukazovateľ sa však nemôže považovať za relevantný v tomto sektore, pretože výrobcovia vinylacetátu vyrábajú na objednávku a väčšinou si udržiavajú obmedzené zásoby. Zásoby v skutočnosti zodpovedajú iba niekoľkým týždňom dodávky.
6.3.3. Predajné ceny
(73)
Nasledujúca tabuľka predstavuje vývoj cien výrobného odvetvia Únie rozdelený na celkový trh, trh na vlastnú spotrebu a voľný trh.
Tabuľka 9
Predajné ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Priemerná jednotková predajná cena na celkovom trhu
100
107
74
84
Priemerná jednotková predajná cena na trhu na vlastnú spotrebu
100
115
82
92
Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu
100
102
69
77
(74)
Predajné ceny na celkovom trhu Únie v posudzovanom období klesli o 16 %. Predajné ceny klesli na obidvoch trhoch, aj keď pokles na voľnom trhu (- 23 %) bol prudší ako na trhu na vlastnú spotrebu (- 8 %).
6.3.4. Ziskovosť, peňažné toky, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a investície
(75)
Ziskovosť v prípade podobného výrobku na voľnom trhu sa stanovila vyjadrením čistého zisku z predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie pred zdanením, vyjadrená v percentách z obratu takéhoto predaja.
(76)
Ziskovosť na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia klesla. Počas OP sa každý mesiac zaznamenala strata. Bolo to prejavom prudkého poklesu objemu predaja a predajných cien.
(77)
Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo investície do príslušného výrobku, aj keď sa vyrovnávalo s klesajúcou ziskovosťou. Investície sa väčšinou vkladali do zlepšenia a zachovania výrobných technológií a postupov s cieľom zlepšiť efektivitu.
Tabuľka 10
Investície
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OP
Celkové investície
nedostupné
100
129
127
(78)
Investície sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 27 %.
(79)
Napriek zvýšeniu investícií návratnosť investícií (NI) príslušného výrobku nedosiahla očakávanú úroveň a od roku 2008 do OP klesla.
(80)
Pokles peňažného toku, zaznamenaný od roku 2008 do OP, je prejavom neustáleho zhoršovania schopnosti výrobného odvetvia Únie vytvárať peňažné prostriedky a následného oslabenia finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
(81)
Preto zvyšovaním svojich investícií výrobné odvetvie stále vykazovalo schopnosť získavať kapitál; túto schopnosť však napriek tomu obmedzuje pokles predaja a rastúce ťažkosti s vytváraním peňažného toku.
7. Záver o ujme
(82)
Analýza situácie výrobného odvetvia Únie ukazuje klesajúci trend všetkých hlavných ukazovateľov ujmy. V porovnaní s pomerne ustálenou spotrebou celková výroba v posudzovanom období klesla o 8 %. V tom istom období výrobné odvetvie Únie stratilo 11 % podielu na celkovom trhu a 33 % podielu na voľnom trhu. Využitie kapacity kleslo o 36 %. V tom istom období sa dovoz z príslušnej krajiny zvýšil o 48 %.
(83)
Počas posudzovaného obdobia celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 12 %. Ešte prudší klesajúci trend objemu predaja bolo možné sledovať pri pohľade na trendy súvisiace s voľným trhom, ktoré počas posudzovaného obdobia zaznamenali pokles o 33 %.
(84)
Pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie sprevádzalo celkové zníženie cien o 16 %. Tak, ako v prípade objemu predaja, situácia na voľnom trhu bola ešte horšia, keď sa zaznamenalo zníženie cien o 23 %. Zníženie objemu predaja spolu s poklesom cien ovplyvnilo úroveň zisku a viedlo k stratám za každý mesiac OP.
(85)
Jediné ukazovatele, ktoré zaznamenali pozitívny trend, boli investície, ktoré sa zvýšili o 27 % a takisto aj schopnosť získavať kapitál. Investície však nedosiahli očakávanú návratnosť a od roku 2008 do OP klesli.
(86)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti prešetrovanie potvrdilo, že v prípade pokračovania situácie by bolo pravdepodobné, že straty pozorované v priebehu prešetrovania by viedli k ukončeniu akejkoľvek rozsiahlej výroby vinylacetátu určeného na voľný trh výrobným odvetvím Únie.
(87)
Pre vyššie uvedené okolnosti výrobné odvetvie Únie počas OP utrpelo značnú ujmu.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(88)
Podľa článku 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušnej krajiny. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dovozu z USA
2.1. Všeobecne
(89)
Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu od roku 2007 do OP a súbežným poklesom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu za to isté obdobie. Prešetrovanie takisto preukázalo existenciu negatívnych cenových účinkov dumpingového dovozu, ktorý neustále predstavuje podhodnotenie cien výrobného odvetvia Únie a následne znižuje jeho ziskovosť.
(90)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že zvýšenie dovozu jednoducho nahradilo dovoz, ktorý predtým zabezpečovali iné dovážajúce krajiny a/alebo bolo dôsledkom rastúceho dopytu na trhu EÚ. Toto tvrdenie však nepotvrdzujú údaje o dovoze (pozri tabuľku 2), ani údaje o spotrebe (pozri tabuľku 1). V tejto súvislosti sa pripomína, ako sa opisuje v odôvodnení (43), že spotreba bola pomerne ustálená a dokonca sa v posudzovanom období mierne znížila, zatiaľ čo dovoz z USA vzrástol o 48 %.
3. Účinky iných faktorov
3.1. Vplyv dovozu z iných tretích krajín
3.1.1. Vplyv dovozu zo Saudskej Arábie
(91)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že dovoz VAM zo Saudskej Arábie je príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(92)
Saudská Arábia, ako sa konštatuje v uvedenom odôvodnení (53) je po USA skutočne druhým najväčším dovozcom VAM do Únie. Dovoz zo Saudskej Arábie vstúpil na trh až počas OP.
(93)
Údaje Eurostatu, ktoré obsahuje ďalej uvedená tabuľka 11, znázorňujú ceny dovozu zo Saudskej Arábie a iných tretích krajín.
Tabuľka 11
Predajná cena vývozu z iných tretích krajín
EUR/Mt
2007
2008
2009
OP
Saudská Arábia
nedostupné
nedostupné
nedostupné
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Iné
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Z tabuľky vyplýva, že priemerná cena dovozu zo Saudskej Arábie, 636 EUR, bola porovnateľná s cenami dovozu z iných tretích krajín, ktorých priemer predstavoval 633 EUR, aj keď boli o 11 % vyššie ako priemerná cena USA, 573 EUR.
(95)
Skutočnosť, že dovozcovia zo Saudskej Arábie sa pohybujú v rovnakom cenovom segmente ako iný dovozcovia, s významným cenovým rozdielom v porovnaní s vývozmi USA, dokazuje, že z hľadiska cenovej politiky a z pohľadu možného vplyvu na výrobcov z Únie sa vyvážajúci výrobcovia zo Saudskej Arábie správajú inak ako vyvážajúci výrobcovia z USA.
(96)
Na základe uvedených skutočností možno predbežne dospieť k záveru, že dovoz zo Saudskej Arábie nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.2. Vplyv hospodárskej krízy
(97)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že pokles výroby a objemu predaja výrobného odvetvia Únie by sa mal pripísať klesajúcej spotrebe. Tieto zainteresované strany ďalej tvrdili, že klesajúci trend priemerných predajných cien bol spôsobený celosvetovou hospodárskou krízou.
(98)
Ďalšie zainteresované strany tvrdili, že počas hospodárskej krízy všetci petrochemickí výrobcovia vrátane výrobcov VAM utrpeli vážne straty a preto by sa straty, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemali pripisovať dumpingovému dovozu z príslušnej krajiny.
(99)
Z tohto prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodneniach (41) až (43) však vyplýva, že pokles spotreby v Únii na voľnom trhu bol počas posudzovaného obdobia zanedbateľný. Vplyv hospodárskej krízy v zmysle poklesu spotreby preto nemohol byť zodpovedný za prudký pokles objemu predaja, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (62) až (64).
(100)
Analýza údajov o ziskovosti výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu odhalila, že odvetvie výroby VAM utrpelo osobitné straty v porovnaní s podobnými vyrábanými chemickými výrobkami. Ziskovosť týchto iných výrobkov sa navyše po kríze zlepšila, zatiaľ čo ziskovosť odvetvia výroby VAM sa ďalej zhoršovala. Tieto skutočnosti vedú k predbežnému záveru, že aj keď odvetvie výroby VAM s najväčšou pravdepodobnosťou ovplyvnila hospodárska kríza, malo by sa odlíšiť od ostatných petrochemických sektorov pre pretrvávajúce straty, ktoré navrhovateľ utrpel aj po skončení krízy a ktoré boli priamo spojené s dovozom z USA za nízke ceny. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.
(101)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti bol predbežne prijatý záver, že hospodárska kríza k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, neprispela v takom rozsahu, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a dumpingovým dovozom z USA.
3.3. Ujma spôsobená vlastným zavinením
(102)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že navrhovateľ sám prispel k svojej ťažkej situácii tým, že počas recesie budoval dodatočnú výrobnú kapacitu. Zainteresované strany uviedli, že akýkoľvek pokles predaja a zisku bol preto spôsobený kombináciou recesie a zlého obchodného rozhodnutia navrhovateľa.
(103)
Niekoľko zainteresovaných strán ďalej tvrdilo, že hlavnou príčinou ujmy je technológia, ktorú navrhovateľ používa vo svojom závode. Počas posudzovaného obdobia navrhovateľ zaznamenal viacero výpadkov a situácie zásahu vyššej moci a tak sa objavili tvrdenia, že pokles predaja navrhovateľa by sa mal pripísať početným výpadkom výroby a nie dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty zazneli aj vo vzťahu k ziskovosti navrhovateľa.
(104)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že navrhovateľ nemal rozširovať výrobnú kapacitu počas svetovej hospodárskej krízy, pripomíname, že navrhovateľ si neobstaral novú kapacitu, ale svoju výrobnú kapacitu jednoducho rozšíril pomocou optimalizácie existujúcich procesov. Tento krok sa musí považovať za opodstatnené obchodné rozhodnutie na trhu, kde je celková spotreba ustálená, ale predaj klesá pre konkurenciu dovozu za nízke ceny. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.
(105)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že výpadky spôsobené technickými problémami navrhovateľa viedli k ujme, ktorú navrhovateľ utrpel, prešetrovaním sa dokázalo, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickú údržbu a zastavenie závodu v pravidelných a plánovaných intervaloch. Tri z piatich odstávok sa preto musia považovať za súčasť normálnej prevádzky závodu na výrobu VAM.
(106)
Ďalej sa zistilo, že všetky tri plánované odstávky boli založené na vedomých rozhodnutiach navrhovateľa zastaviť výrobu v časoch, keď bol cenový tlak spôsobený dumpingovým dovozom taký silný, že navrhovateľ nebol schopný výrobok dodávať na udržateľných cenových úrovniach. Počas týchto odstávok mal navrhovateľ dostatočnú úroveň zásob na dodávku malého objednaného množstva, dohodnutého buď zmluvne alebo v rámci spotového predaja. Navyše, klesajúca úroveň zásob, ako sa uvádza v odôvodnení (72), potvrdzuje, že počas posudzovaného obdobia sa neustále realizovali dodávky.
(107)
Na základe týchto dôvodov sa dospelo k záveru, že celkový vplyv výpadkov navrhovateľa nebol až taký, aby narušil príčinnú súvislosť. Argumenty predložené zainteresovanými stranami v súvislosti s ujmou spôsobenou vlastným zavinením sa preto zamietli.
3.4. Prístup k surovinám: Prirodzená konkurenčná výhoda výrobcov v príslušnej krajine
(108)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že za jeden z hlavných zdrojov problémov navrhovateľa by sa skôr ako dumpingový dovoz mala považovať jeho závislosť od externých dodávok surovín. Zazneli tvrdenia, že vývozcovia z USA majú prirodzenú konkurenčnú výhodu, pretože majú prístup k lacnejším surovinám, t. j. etylénu a kyseline octovej.
(109)
Pokiaľ ide o uvedené problémy so zdrojmi surovín, ktoré sú dostupné pre navrhovateľa, uvedený argument nebolo možné potvrdiť, pretože sa zistilo, že navrhovateľ využíva aj preferenčné kanály, suroviny zo závodu svojho dodávateľa ako aj od sesterskej spoločnosti. Preto boli ceny hlavných surovín porovnateľné s cenami surovín dostupných na trhu v príslušnej krajine.
(110)
Z toho vyplýva, že kým všeobecné ceny základnej suroviny používanej na výrobu VAM skutočne mohli byť v USA nižšie ako na trhu Únie, nemalo to vplyv na náklady navrhovateľa.
(111)
Fakt, že rozdiel v cene suroviny mohol mať iba čiastočný vplyv na problémy, v ktorých sa ocitol navrhovateľ, ďalej podporila skutočnosť, že v prípade iných výrobkov, ktoré navrhovateľ vyrába a ktoré obsahujú rovnaké suroviny, boli zaznamenané výrazne lepšie výsledky z hľadiska ziskovosti.
(112)
Na základe uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že vplyv cien surovín nebol až taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(113)
Preto bol prijatý záver, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a dumpingovým dovozom z USA. Ďalšie možné príčiny ujmy, t. j. vplyv dovozu z iných tretích krajín, vplyv hospodárskej krízy, prirodzená konkurenčná výhoda vyvážajúcich výrobcov v súvislosti so surovinami a ujma spôsobená vlastným zavinením boli podrobené analýze, z ktorej vyplynulo, že žiadna z nich nemala až taký vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(114)
Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(115)
Prešetrovanie preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu pre účinky dumpingového dovozu, ktorý podhodnocuje jeho ceny, ako sa uvádza v odôvodnení (48) a v nasledujúcich odôvodneniach.
(116)
Výrobné odvetvie Únie investuje s cieľom zlepšiť svoju efektivitu a postupne zefektívňuje svoj výrobný proces. Môže sa očakávať, že opatrenia by zabránili ďalšej nespravodlivej hospodárskej súťaži dumpingového dovozu s nízkymi cenami a následne umožnili oživiť situáciu výrobného odvetvia Únie.
(117)
Na druhej strane, keby sa opatrenia neprijali, súčasná finančná situácia a ziskovosť výrobného odvetvia Únie, podrobená analýze v rámci tohto prešetrovania v odôvodnení (54) a nasledujúcich odôvodneniach, nie je dostatočne silná na to, aby vydržala ďalší tlak dumpingového dovozu. Následkom by pravdepodobne bolo ukončenie alebo výrazné zníženie výroby výrobného odvetvia Únie pre voľný trh.
(118)
Vzhľadom na uvedenú analýzu sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie by malo z uloženia dočasných opatrení prospech.
2. Záujem dovozcov
(119)
Komisia poslala dotazníky dvom známym neprepojeným dovozcom, ktorí sa jej prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí prešetrovania.
(120)
Prešetrovaním sa zistilo, že významný podiel jeho celkového obratu sa týka príslušného výrobku.
(121)
Analyzoval sa vplyv cla na ziskovosť dovozcu. Analýza dokázala, že zisk a prirážka uplatňovaná na jeho dovoz sú také, že uloženie opatrení by skutočne mohlo viesť k zníženiu jeho ziskovosti. Z toho vyplýva, že ak by sa uložili opatrenia, z pohľadu nákladov by s najväčšou pravdepodobnosťou mali vplyv na podnikanie dovozcu. Dovozca však potvrdil, že by mohol aspoň časť zvýšených nákladov presunúť na svojich zákazníkov vzhľadom na aktuálnu situáciu na trhu, keď sa očakáva, že dopyt zostane konštantný. Prešetrovaním sa navyše zistilo, že dovozca môže začať získavať výrobok od výrobcov, na ktorých sa clo nevzťahuje, napríklad od taiwanských vývozcov alebo od výrobcov z Únie.
(122)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijíma záver, že účinok uloženia opatrení na dovozcov by bol obmedzený.
3. Záujem používateľov
(123)
Používatelia v tomto prípade prejavili veľký záujem. Na prešetrovaní spolupracovalo dvanásť používateľov; dvaja z nich boli overení na základe ich objemu dovozu z príslušnej krajiny. Tieto spoločnosti majú sídla v celej Únii a pôsobia v sektore priemyselných prípravkov ako nátery, farby a lepidlá.
(124)
Dovoz spolupracujúcich používateľov podľa údajov Eurostatu predstavuje zhruba jednu tretinu celkového dovozu z USA. Počas prešetrovania sa zistilo, že 30 % vinylacetátu (VAM) nakúpeného spolupracujúcimi používateľmi pochádza z USA a 57 % z EÚ.
(125)
Z prešetrovania vyplynulo, že VAM predstavoval v priemere zhruba jednu tretinu výrobných nákladov dvoch overených používateľov.
(126)
Niektorí používatelia tvrdili, že uloženie opatrení by zvýšilo ich výrobné náklady a že by bolo ťažké tieto zvýšené náklady presunúť na ich zákazníkov pre silnú cenovú konkurenciu na trhu. Tento problém môže údajne vyústiť buď do zníženia podielu používateľov na trhu v prospech ich konkurentov so sídlom mimo Únie, alebo do prechodu z ich súčasného výrobného procesu na iné procesy, ktorých súčasťou nie je príslušný výrobok. Konečným následkom opatrení by údajne bolo výrazné zníženie ziskových rozpätí používateľov.
(127)
Dvaja z týchto používateľov uviedli, že znížené ziskové rozpätia by viedli k nižším investíciám do ich výroby a následne by sa ovplyvnila aj zamestnanosť.
(128)
Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa zníženia ziskového rozpätia, so zreteľom na zdravé úrovne ziskovosti používateľov sa očakáva, že keby používatelia nedokázali presunúť zvýšené náklady na svojich zákazníkov, uložením ciel by sa len mierne znížili ich ziskové rozpätia. Preto je pravdepodobné, že investície do výroby by neboli narušené a nevznikol by ani výrazný nepriaznivý účinok na zamestnanosť. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie zamieta.
(129)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku by poškodili konkurencieschopnosť používateľov z Únie, pretože by zvýšili ich výrobné náklady a uprednostnili dovoz nadväzujúcich výrobkov z iných tretích krajín, pripomíname, že zámerom ciel nie je zastaviť dovoz a úroveň opatrení nie je až taká, aby zabránila používateľom využívať zdroje z USA. Účelom antidumpingových ciel je v súvislosti s príslušným výrobkom na trhu Únie znovu nastoliť spravodlivé a rovnaké pravidlá hry. Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na to, že iba jedna tretina VAM, ktorý používatelia spotrebujú, má pôvod v USA, sa toto tvrdenie zamieta.
(130)
Okrem uvedených faktov treba zároveň zdôrazniť, že veľa používateľov uviedlo, že pre nízky počet zdrojov VAM sú prioritou dostatočné dodávky VAM s pôvodom v Únii. V tejto súvislosti pripomíname, že počas prešetrovania sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie pravdepodobne ukončí dodávky VAM na voľnom trhu, ak sa opatrenia neprijmú. V súvislosti s rozmanitosťou dodávok by uloženie opatrení bolo tiež v záujme používateľov z Únie.
(131)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijíma predbežný záver, že akékoľvek negatívne účinky uloženia opatrení na používateľov by boli obmedzené.
4. Záver o záujme Únie
(132)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií o záujme Únie nie je možné dospieť k jasnému záveru, že by uloženie dočasných opatrení na dovoz vinylacetátu s pôvodom v USA nebolo v záujme Únie.
G. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(133)
Vzhľadom na uvedené závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(134)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(135)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(136)
Preto sa úroveň odstránenia ujmy vypočítala na základe porovnania priemernej ceny dumpingového dovozu s cieľovou cenou výrobného odvetvia Únie. Cieľová cena sa určila ako súčet cieľového ziskového rozpätia a výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie. Cieľové ziskové rozpätie sa predbežne stanovilo na úroveň 9,9 %. Toto ziskové rozpätie sa stanovilo na základe ziskovosti odvodenej od priemerného výnosu (meraného ako EBITDA/predaj), ktorý v období rokov 2007 až 2009 dosiahli petrochemické spoločnosti pôsobiace v sektore podobnom VAM.
(137)
Výsledné rozpätia predaja pod cenu sú nad 30 %.
2. Dočasné opatrenia
(138)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v príslušnej krajine by sa mali uložiť na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených dumpingových rozpätí.
(139)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Takže pokiaľ ide o uvedené spoločnosti, zodpovedajú situácii zistenej počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) preto platia výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Spojených štátoch amerických a vyrobených týmito spoločnosťami, teda osobitne uvedenými právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami sa nevzťahujú tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(140)
Každá požiadavka v súvislosti s uplatňovaním týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb pre spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (3) a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho či vývozného predaja, napríklad o zmene názvu alebo zmene súvisiacej s výrobnými či predajnými subjektmi. V prípade potreby Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, ktoré môžu využívať individuálne colné sadzby.
(141)
Na základe uvedených skutočností sa navrhované sadzby antidumpingových ciel, vyjadrené na základe ceny CIF na hranici Únie, dočasne stanovujú takto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné colné sadzby
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. ZVEREJNENIE
(142)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely konečných zistení sa možno budú musieť znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, ktorý v súčasnosti patrí do položky s číselným znakom KN 2915 32 00 s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o ústne vypočutie Komisiou v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 16. augusta 2011