NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 677/2011
zo 7. júla 2011,
ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 691/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (1), a najmä na jeho článok 11,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (2), a najmä na jeho článok 6,
keďže:
(1)
Cieľom nariadenia (ES) č. 551/2004 je podporiť koncepciu postupne integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie, ktoré zabezpečia účinné a bezpečné vykonávanie riadenia letovej prevádzky. Funkcie siete by sa mali zameriavať na podporu iniciatív na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.
(2)
Funkcie siete by mali predstavovať „službu všeobecného záujmu“ vykonávanú v prospech európskej siete leteckej dopravy a prispievať k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy zabezpečením požadovanej úrovne výkonnosti, kompatibility a koordinácie činností vrátane činností na zabezpečenie optimálneho využívania obmedzených zdrojov.
(3)
Plánovanie európskej siete tratí a koordinácia obmedzených zdrojov podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 by sa mali vykonávať bez toho, aby bola dotknutá suverenita členských štátov v ich vzdušnom priestore, ako aj požiadavky členských štátov týkajúce sa otázok verejného poriadku, bezpečnosti a obrany podľa nariadenia (ES) č. 549/2004.
(4)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (3) sa vytvára politika a právny rámec pre túto oblasť.
(5)
Mal by sa zriadiť nestranný a príslušný orgán (manažér siete), ktorý bude vykonávať úlohy nevyhnutné na výkon funkcií siete podľa nariadenia (ES) č. 551/2004.
(6)
Európska sieť tratí by mala byť plánovaná tak, aby sa vo všetkých fázach letu optimalizovalo smerovanie tratí z pohľadu „gate-to-gate“ (od odletu po pristátie) s osobitným prihliadnutím na aspekty efektívnosti letov a životného prostredia.
(7)
Výsledky práce Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) a Eurocontrolu súvisiace s navrhovaním tratí a na správe frekvencií a kódov odpovedača sekundárneho prehľadového radaru (SSR) sa uznáva a mali by sa použiť ako základ pri optimalizácii rozvoja a prevádzky siete na úrovni Únie.
(8)
Záväzky členských štátov voči ICAO, pokiaľ ide o návrh tratí, správu frekvencií a kódov odpovedača SSR, by sa mali dodržiavať a mali by sa v rámci siete implementovať účinnejšie za koordinácie a podpory manažéra siete.
(9)
Prideľovanie rádiového spektra sa uskutočňuje v kontexte Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU). Členským štátom pritom prislúcha zodpovednosť za informovanie o požiadavkách civilného letectva a následne za optimálne využitie zdroja prideleného všeobecnej letovej prevádzke.
(10)
ICAO vypracovala inštruktážny materiál týkajúci sa funkcií kódov odpovedača SSR a rádiových frekvencií a prevádzkuje systém registrácie frekvencií pridelených na účely všeobecnej letovej prevádzky v európskom regióne ICAO, ktorý momentálne podporuje Eurocontrol.
(11)
Nariadenie (ES) č. 551/2004 vyžaduje prijatie podrobných vykonávacích predpisov týkajúcich sa koordinácie a harmonizácie procesov a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť správy leteckých frekvencií a ústrednej funkcie koordinujúcej včasnú identifikáciu a riešenie potrieb frekvencií s cieľom podporiť plánovanie a prevádzku siete.
(12)
Manažment toku letovej prevádzky (ATFM) predstavuje neoddeliteľnú súčasť sieťových funkcií, vyžaduje sa príslušné prepojenie na nariadenie Komisie (EÚ) č. 255/2010 z 25. marca 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá manažmentu toku letovej prevádzky (4).
(13)
Efektívnosť manažmentu siete závisí od okamžitého spustenia sieťových funkcií, členské štáty už poverili Eurocontrol výkonom AFTM.
(14)
Je výhodné poveriť jeden orgán koordináciou rôznych sieťových funkcií s cieľom vypracovať konzistentné krátkodobé a dlhodobé riešenia optimalizácie na úrovni siete, ktoré spĺňajú výkonnostné ciele. Sieťové funkcie by však mal poskytovať manažér siete, a to na úrovni členských štátov a funkčných blokov vzdušného priestoru v súlade so zodpovednosťami pridelenými týmto nariadením.
(15)
Manažér siete by sa mal zaoberať aspektmi plánov manažmentu letovej prevádzky (ATM) členských štátov alebo funkčných blokov vzdušného priestoru, opatrení a výkonnosti, najmä ak sa dá očakávať, že má alebo môže mať podstatný vplyv na výkonnosť siete.
(16)
Okolnosti výbuchu sopky Eyjafjallajökull v apríli 2010 ukázali potrebu vytvoriť centrálny subjekt schopný koordinovať riadenie zmierňujúcich opatrení na miestnej, regionálnej a sieťovej úrovni s cieľom zabezpečiť včasnú reakciu na budúce krízové situácie, ktoré majú dosah na letectvo.
(17)
Mala by existovať koordinácia medzi sieťovými funkciami a činnosťami organizovanými na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.
(18)
Efektívne konzultácie so zainteresovanými stranami by sa mali uskutočňovať na vnútroštátnej úrovni, na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni siete.
(19)
Letiská ako miesta vstupu do siete a výstupu z nej predstavujú kľúčových aktérov, ktorí prispievajú k celkovej výkonnosti siete, funkcie siete by mali preto prostredníctvom strediska Únie na pozorovanie kapacity letísk spolupracovať s prevádzkovateľmi letísk, ktorí pôsobia ako koordinátori na zemi s cieľom optimalizovať kapacity na zemi, čím sa zlepší celková kapacita siete.
(20)
Implementácia sieťových funkcií by sa nemala dotknúť nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (5).
(21)
Civilno-vojenská spolupráca a koordinácia s patričným zreteľom na účinnosť vojenských operácií má maximálnu dôležitosť pri dosahovaní požadovaných cieľov. Hoci rozhodnutia týkajúce sa obsahu, rozsahu pôsobnosti alebo vykonávania vojenských činností a výcviku v rámci operačného režimu letovej prevádzky nespadajú do pôsobnosti Únie, v záujme bezpečnosti a obojstrannej účinnosti je dôležité pokryť rozhrania medzi týmito operáciami a činnosťami vykonávanými na základe tohto nariadenia.
(22)
Sieťové funkcie by sa mali vykonávať bez toho, aby bol dotknutý článok 13 nariadenia (ES) č. 549/2004, ktorého cieľom je zabezpečiť ochranu základných bezpečnostných alebo obranných politických záujmov alebo uplatňovanie pružného využívania vzdušného priestoru podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 551/2004.
(23)
Sieťové funkcie by sa mali poskytovať nákladovo efektívnym spôsobom, najmä so zabránením zdvojovaniu úsilia, a tým umožňovať poskytovanie týchto funkcií so zníženými alebo aspoň nezvýšenými požiadavkami na financie a ľudské zdroje v členských štátoch v kontexte tohto nariadenia v porovnaní so situáciou pred vymenovaním manažéra siete.
(24)
Komisia by mala zabezpečiť primeraný dohľad nad manažérom siete.
(25)
Požiadavky na bezpečnosť sieťových funkcií musia byť na porovnateľnej úrovni s požiadavkami Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) na poskytovanie letových navigačných služieb. Mali by sa stanoviť tieto požiadavky, ako aj požiadavky na dohľad nad bezpečnosťou.
(26)
Zohľadnenie a zapojenie tretích krajín do tvorby a zavádzania sieťových funkcií by malo prispieť k celoeurópskemu rozmeru jednotného európskeho neba.
(27)
Sieťové funkcie sa môžu rozšíriť v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 551/2004.
(28)
Vykonávanie sieťových funkcií by malo podliehať osobitným cieľom výkonnosti, ktoré si vyžadujú zmeny a doplnenia nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 z 29. júla 2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (6). Tieto ciele výkonnosti sa môžu ďalej meniť na základe praktických skúseností s realizáciou systému výkonnosti.
(29)
Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(30)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 s cieľom umožniť optimálne využívanie vzdušného priestoru v rámci jednotného európskeho neba a zabezpečiť, aby používatelia vzdušného priestoru mohli prevádzkovať uprednostňované trajektórie, pri zaistení maximálneho prístupu k vzdušnému priestoru a letovým navigačným službám.
2. Na účely riadenia siete sa toto nariadenie vzťahuje najmä na členské štáty, Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“), používateľov vzdušného priestoru, poskytovateľov letových navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, koordinátorov letiskových prevádzkových intervalov a prevádzkových organizácií, a to na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.
3. V súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia (ES) č. 551/2004 a bez toho, aby bola dotknutá prevádzka štátnych lietadiel podľa článku 3 Chicagského dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, členské štáty uplatňujú toto nariadenie na vzdušný priestor v oblastiach ICAO EUR a AFI, ktoré podliehajú ich zodpovednosti.
4. V súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004 toto nariadenie nebráni tomu, aby členský štát uplatňoval opatrenia v rozsahu potrebnom na ochranu základných bezpečnostných alebo obranných záujmov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v článku 2 nariadenia (ES) č. 549/2004.
Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„prevádzkovateľ letiska“ znamená „riadiaci orgán letiska“ podľa vymedzenia v článku 2 písm. j) nariadenia (EHS) č. 95/93;
2.
„koordinátor letiskových prevádzkových intervalov“ znamená funkciu ustanovenú na koordinovaných letiskách v rámci uplatňovania nariadenia (EHS) č. 95/93;
3.
„koncepcia vzdušného priestoru“ znamená postup s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov výkonnosti týkajúcich sa siete a uspokojiť potreby používateľov vzdušného priestoru, ako aj zabezpečiť alebo zvýšiť existujúcu úroveň bezpečnosti, zvýšiť kapacitu vzdušného priestoru a znížiť vplyv na životné prostredie prostredníctvom rozvoja a zavádzania moderných navigačných schopností a technológií, zlepšenia sietí tratí a súvisiacej sektorizácie, optimalizovania štruktúr vzdušného priestoru a postupov ATM smerujúcich k zvyšovaniu kapacity;
4.
„rezervácia vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru dočasne rezervovaný na výlučné alebo osobitné využitie určitými kategóriami používateľov;
5.
„obmedzenie vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého sa v stanovenom čase rôznym spôsobom môžu vykonávať činnosti nebezpečné pre let lietadla („nebezpečná oblasť“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je let lietadla obmedzený určitými konkrétnymi podmienkami („oblasť s obmedzeniami“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je zakázaný let lietadla („zakázaná oblasť“);
6.
„štruktúra vzdušného priestoru“ znamená osobitný rozsah vzdušného priestoru s cieľom zabezpečiť bezpečnú a optimálnu prevádzku lietadla;
7.
„využitie vzdušného priestoru“ znamená spôsob, akým sa vzdušný priestor prevádzkovo využíva;
8.
„zástupca používateľov vzdušného priestoru“ znamená ktorúkoľvek právnickú osobu alebo subjekt zastupujúci záujmy jednej alebo niekoľkých kategórií používateľov letových navigačných služieb;
9.
„letecké frekvenčné pásmo“ znamená záznam v tabuľke pridelených frekvencií podľa predpisov ITU (Medzinárodná telekomunikačná únia) v danom frekvenčnom pásme, v ktorom sa prideľujú frekvencie na účely všeobecnej letovej prevádzky;
10.
„sektor ATC“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého má (majú) príslušný(-í) riadiaci v ktoromkoľvek danom čase zodpovednosť za riadenie letovej prevádzky;
11.
„trasa ATS“ znamená konkrétnu časť štruktúry vzdušného priestoru určenú na usmerňovanie toku dopravy spôsobom nevyhnutným na poskytovanie letových prevádzkových služieb;
12.
„civilno-vojenská koordinácia“ znamená vzájomný vzťah medzi civilnými a vojenskými orgánmi a zložkami manažmentu letovej prevádzky potrebnými na zabezpečenie bezpečného, účinného a harmonického využívania vzdušného priestoru;
13.
„podmienená trať (CDR)“ znamená trať ATS, ktorá je k dispozícii na plánovanie letov a využívanie iba za stanovených podmienok;
14.
„kooperatívne rozhodovanie“ znamená postup, pri ktorom sa rozhodnutia prijímajú na základe neustálej vzájomnej výmeny názorov a konzultácie s členskými štátmi, subjektmi zainteresovanými na prevádzke a prípadne s inými aktérmi;
15.
„krízová situácia v sieti“ znamená stav neschopnosti poskytovať letové navigačné služby na požadovanej úrovni, ktorej výsledkom je výrazná strata sieťovej kapacity alebo nerovnováha medzi kapacitou siete a dopytom, alebo vážna porucha v informačnom toku v jednej alebo viacerých častiach siete v dôsledku neobyčajnej a nepredvídanej udalosti;
16.
„plán skvalitnenia európskej siete tratí“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke, ktorý zahŕňa výsledok ich prevádzkových činností vzhľadom na krátko- a strednodobé plánovanie siete tratí v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete;
17.
„vzdušný priestor s voľnými traťami“ znamená osobitný vzdušný priestor, vnútri ktorého môžu používatelia voľne plánovať svoje trate medzi vstupným a výstupným bodom bez vzťahu k sieti tratí ATS;
18.
„pridelenie frekvencie“ znamená povolenie udelené členským štátom na používanie rádiovej frekvencie alebo rádiofrekvenčného kanálu za stanovených podmienok;
19.
„dosah na sieť“ znamená v kontexte funkcie pre rádiové frekvencie, ktorá je uvedená v prílohe II, situáciu, keď sa pridelením rádiovej frekvencie zhorší, zablokuje alebo preruší fungovanie jednej alebo viacerých pridelených rádiových frekvencií v sieti alebo sa naruší optimálne využívanie leteckých frekvenčných pásiem v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;
20.
„možnosti viacnásobných tratí“ znamenajú dostupnosť viac ako jednej možnosti trate na sieti tratí ATS pre používateľa vzdušného priestoru;
21.
„tretie krajiny“ znamenajú krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi a ktoré sú členmi Eurocontrolu alebo uzatvorili s Úniou dohodu o vykonávaní jednotného európskeho neba, alebo sa zúčastňujú na funkčnom bloku vzdušného priestoru;
22.
„manažér siete“ znamená subjekt zriadený podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 na účely vykonávania úloh uvedených v uvedenom článku a tomto nariadení;
23.
„plán prevádzky siete“ znamená plán vytvorený manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke s cieľom organizovať svoje prevádzkové činnosti z krátko- a strednodobého hľadiska v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete. Koncepcia európskej siete tratí (ERND), t. j. osobitná časť plánu prevádzky siete, zahŕňa plán skvalitnenia európskej siete tratí;
24.
„strategický plán siete“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v súlade s európskym akčným plánom ATM a v koordinácii s členskými štátmi a subjektmi zainteresovanými na prevádzke, v ktorom sa stanovujú usmerňujúce zásady prevádzky siete a jej dlhodobá perspektíva;
25.
„prevádzková organizácia“ znamená organizáciu zodpovednú za poskytovanie technických služieb podporujúcich letové prevádzkové služby, spojovacie a navigačné služby alebo služby sledovania;
26.
„prevádzkové požiadavky“ znamenajú požiadavky siete vzhľadom na bezpečnosť, kapacitu a efektívnosť;
27.
„subjekty zainteresované na prevádzke“ znamenajú civilných a vojenských používateľov vzdušného priestoru, ako aj vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, koordinátorov letiskových prevádzkových intervalov a prevádzkové organizácie a akékoľvek ďalšie skupiny zainteresovaných subjektov, ktoré sú považované za významné z hľadiska jednotlivých funkcií;
28.
„konfigurácia sektorov“ znamená schému kombinujúcu sektory, ktoré sú vybudované a umiestnené tak, aby čo najlepšie uspokojovali prevádzkové požiadavky a podmienky dostupnosti vzdušného priestoru;
29.
„trať požadovaná používateľom“ znamená vhodnú trasu, ktorú prevádzkovatelia lietadla v etape plánovania vzdušného priestoru vyhlásia za trasu spĺňajúcu ich potreby.
KAPITOLA II
ORGANIZÁCIA A RIADENIE SIEŤOVÝCH FUNKCIÍ
Článok 3
Zriadenie funkcie manažéra siete
1. Na účely plnenia úloh nevyhnutných na vykonávanie funkcií uvedených v článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 a v prílohách k tomuto nariadeniu sa zriaďuje nestranný a príslušný orgán (manažér siete).
2. Dĺžka funkčného obdobia manažéra siete sa zhoduje s referenčnými obdobiami pre schému výkonnosti uvedenými v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 691/2010. Funkčné obdobie musí byť dostatočne dlhé na to, aby vykonávanie týchto funkcií dosiahlo vyspelú úroveň. Nesmie byť kratšie ako dve referenčné obdobia a môže sa obnoviť.
3. Manažér siete sa vymenuje rozhodnutím Komisie po konzultácii s výborom pre jednotné nebo v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004, a to najneskôr tri mesiace po prijatí tohto nariadenia. V uvedenom rozhodnutí musí byť uvedené obdobie a podmienky menovania vrátane finančných podmienok a podmienok zrušenia menovania. Komisia na konci každého referenčného obdobia uvedeného v odseku 2 posúdi splnenie týchto podmienok.
4. Manažér siete vykonáva tieto funkcie:
a)
plánovanie európskej siete tratí, ako sa ustanovuje v prílohe I;
b)
koordinácia obmedzených zdrojov, najmä:
i)
rádiových frekvencií v rámci leteckých frekvenčných pásiem používaných všeobecnou letovou prevádzkou, ako sa ustanovuje v prílohe II;
ii)
kódov odpovedača SSR, ako sa ustanovuje v prílohe III.
Komisia môže zveriť manažérovi siete ďalšie funkcie v súlade s článkom 6 ods. 3 alebo ods. 4 písm. c) nariadenia (ES) č. 551/2004.
5. Manažér siete vykonáva aj funkciu ATFM uvedenú v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 a v nariadení (EÚ) č. 255/2010.
Článok 4
Úlohy manažéra siete
1. Na podporu výkonu funkcií uvedených v článku 3 manažér siete vykonáva nasledujúce úlohy s cieľom neustále zlepšovať sieťovú prevádzku v rámci jednotného európskeho neba prispievajúcu k cieľom výkonnosti na úrovni celej Európskej únie, ktoré sú ustanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010, a to tak, že najmä:
a)
pripravuje, udržiava a vykonáva strategický plán siete uvedený v článku 5 v súlade so schémou výkonnosti ustanovenou v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ako aj európsky akčný plán ATM, pričom zohľadňuje príslušné plány letovej navigácie ICAO;
b)
podrobne rozpracúva strategický plán siete, výsledkom ktorého je, ako sa ďalej konkretizuje v článku 6, plán prevádzky siete, ktorý sa venuje najmä cieľom výkonnosti na úrovni Európskej únie, pričom sa vypracúva na obdobia troch až piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa;
c)
vypracúva integrovaný plán európskej siete tratí, ako sa uvádza v prílohe I;
d)
zabezpečuje ústrednú funkciu pre koordináciu rádiových frekvencií v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 551/2004 a ako sa uvádza v prílohe II k tomuto nariadeniu;
e)
koordinuje proces skvalitňovania prideľovania kódov odpovedača SSR uvedený v prílohe III;
f)
organizuje riadenie a prevádzku funkcií a plní najmä povinnosti ústredného subjektu pre ATFM;
g)
zabezpečuje konsolidovaný a koordinovaný prístup k všetkým plánovacím a prevádzkovým činnostiam siete vrátane monitoringu a zlepšovania jej celkovej výkonnosti;
h)
poskytuje podporu pri riadení krízových situácií v sieti;
i)
poskytuje podporu rôznym subjektom zainteresovaným na prevádzke pri plnení povinností, ktoré im sú uložené, pri zavádzaní systémov a postupov služieb manažmentu letovej prevádzky (ATM) a/alebo letových navigačných služieb (ATM/ANS) v súlade s európskym akčným plánom ATM;
j)
na požiadanie poskytuje podporu subjektom povereným vyšetrovaním nehôd a incidentov v civilnom letectve alebo analýzou udalostí, a to v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 (7);
k)
zabezpečuje koordináciu s ostatnými regiónmi a tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na práci manažéra siete.
2. Manažér siete prispieva k realizácii schémy výkonnosti v súlade s nariadením (EÚ) č. 691/2010.
3. Na účely plnenia jej úloh manažér siete zabezpečuje:
a)
dostupnosť, prevádzku a spoločné využívanie nástrojov, postupov a konzistentných údajov na podporu kooperatívneho rozhodovania na úrovni siete vrátane systémov na spracovanie letových plánov a riadenie údajov;
b)
sprostredkovanie komunikácie a koordináciu medzi subjektmi zainteresovanými na prevádzke a podporu pre tieto subjekty pri zavádzaní a realizácii plánov a súvisiacich opatrení v sieti na základe kooperatívneho rozhodovania;
c)
príslušnú koordináciu prevádzky, ako aj optimalizáciu, interoperabilitu a prepojenie v rámci svojej oblasti zodpovednosti;
d)
koordináciu návrhov na zmenu a doplnenie príslušných dokumentov ICAO týkajúcich sa sieťových funkcií;
e)
podávanie správ v súlade s článkom 20 o všetkých aspektoch týkajúcich sa výkonnosti prevádzky vrátane obmedzených zdrojov;
f)
primeraný vzťah s ostatnými spôsobmi dopravy.
4. Manažér siete vyhovuje ad hoc žiadostiam Komisie alebo Agentúry o informácie, poradenstvo, analýzu alebo iné podobné pomocné úlohy spojené s rôznymi funkciami.
Článok 5
Strategický plán siete
1. Na účely usmernenia z dlhodobého hľadiska manažér siete vypracúva, udržiava a realizuje strategický plán siete, ktorý sa zhoduje s referenčnými obdobiami uvedenými v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 691/2010. Jeho obsahom je plán výkonnosti a ciele na nasledujúce referenčné obdobie a poskytuje sa v ňom aj výhľad do budúcich referenčných období.
2. V strategickom pláne siete sa uvádzajú informácie uvedené v prílohe IV.
3. Strategický plán siete sa zameriava na dosiahnutie cieľov výkonnosti pre sieťové funkcie stanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010.
4. V prípade potreby sa strategický plán siete aktualizuje.
Článok 6
Plán prevádzky siete
1. Na realizáciu strategického plánu siete na prevádzkovej úrovni manažér siete vypracúva podrobný plán prevádzky siete.
2. V pláne prevádzky siete sa uvádzajú informácie uvedené v prílohe V.
3. Plán prevádzky siete predovšetkým určí opatrenia na dosiahnutie cieľov výkonnosti na úrovni Európskej únie stanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ktoré sa vzťahujú na obdobie od troch do piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa.
4. Plán prevádzky siete obsahuje požiadavky vojenských orgánov, ak ich členské štáty poskytnú.
5. Plán prevádzky siete obsahuje plán skvalitnenia európskej siete tratí a ekvivalenty pre rádiové frekvencie a kódy odpovedača SSR.
6. V pláne prevádzky siete sa určujú prevádzkové obmedzenia, problémové miesta, opatrenia na zlepšenie a riešenia na nápravu alebo zmiernenie problémov.
7. Poskytovatelia letových navigačných služieb, funkčné bloky vzdušného priestoru a prevádzkovatelia letísk zabezpečujú, aby sa ich plány prevádzky zhodovali s plánom prevádzky siete. Manažér siete zabezpečuje kompaktnosť plánu prevádzky siete.
8. Plán prevádzky siete sa v pravidelných intervaloch aktualizuje s prihliadnutím na všetky významné zmeny v potrebách a požiadavkách na funkcie siete.
Článok 7
Kompetencie manažéra siete
1. Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov, manažér siete pri výkone svojich úloh prijíma individuálne opatrenia, ktoré sú výsledkom procesu kooperatívneho rozhodovania. Vykonávajú ich strany, ktorých sa tieto opatrenia týkajú.
2. Ak zodpovednosť členských štátov bráni prijatiu takýchto individuálnych opatrení, manažér siete takéto prípady postúpi Komisii na ďalšie zváženie.
3. Manažér siete takisto odporúča opatrenia pri ostatných otázkach, ktoré si vyžaduje výkonnosť siete.
4. Manažér siete v rozsahu svojej zodpovednosti prijíma opatrenia zamerané na plnenie príslušných cieľov výkonnosti na úrovni Európskej únie uvedených v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 691/2010.
5. Manažér siete zhromažďuje, konsoliduje a analyzuje všetky príslušné údaje určené v prílohách I až VI. Tieto údaje poskytuje na základe žiadosti Komisii, agentúre alebo orgánu na účely preskúmania výkonnosti uvedeného v nariadení (EÚ) č. 691/2010.
Článok 8
Vzťahy so subjektmi zainteresovanými na prevádzke
1. S cieľom vykonávať svoje monitorovacie úlohy a zlepšovať celkovú výkonnosť siete manažér siete vytvára so subjektmi zainteresovanými na prevádzke primerané pracovné štruktúry uvedené v článku 15.
2. Subjekty zainteresované na prevádzke zabezpečujú, aby opatrenia vykonávané na miestnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru boli v súlade s opatreniami prijatými na úrovni siete v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania.
3. Subjekty zainteresované na prevádzke poskytujú manažérovi siete príslušné údaje uvedené v prílohách I až VI, pričom dodržiavajú všetky požiadavky týkajúce sa lehôt na odovzdávanie údajov, ako aj požiadavky na úplnosť a presnosť údajov, na ktorých sa dohodli s manažérom siete.
4. Subjekty zainteresované na prevádzke, ktorých sa týkajú individuálne opatrenia prijaté manažérom siete podľa článku 7 ods. 1, môžu požiadať o preskúmanie takýchto opatrení do piatich pracovných dní od ich prijatia. Žiadosťou o preskúmanie sa neprerušuje uplatňovanie individuálnych opatrení.
5. Manažér siete potvrdí alebo upraví dotknuté opatrenia do piatich pracovných dní alebo do 48 hodín v prípade krízovej situácie v sieti.
Článok 9
Vzťahy s členskými štátmi
1. Pri výkone svojich úloh manažér siete náležitým spôsobom prihliada na zodpovednosti členských štátov.
2. Členské štáty informujú manažéra siete v prípade, že ich suverenita a zodpovednosť bráni prijatiu konkrétnych opatrení podľa článku 7 ods. 1.
3. Keď sa členské štáty zapájajú do prevádzkových aspektov týkajúcich sa funkcií siete, zúčastňujú sa postupu kooperatívneho rozhodovania a zavádzajú na vnútroštátnej úrovni výsledky dohodnuté v rámci tohto postupu.
Článok 10
Vzťahy s funkčnými blokmi vzdušného priestoru
1. Členské štáty zabezpečujú úzku spoluprácu a koordináciu medzi funkčným blokom vzdušného priestoru a manažérom siete, napríklad na úrovni strategického plánovania a taktického riadenia dennej prevádzky a kapacity.
2. S cieľom uľahčiť vzájomnú prevádzkovú prepojenosť medzi funkčnými blokmi vzdušného priestoru manažér siete v úzkej spolupráci so všetkými funkčnými blokmi vzdušného priestoru vytvára zosúladené procesy, postupy a rozhrania vrátane ich zmeny, v súvislosti s aspektmi týkajúcimi sa činností manažéra siete.
3. Členské štáty spolupracujúce v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru zabezpečujú, aby sa v súvislosti s funkciami siete vytvárali konsolidované stanoviská.
4. Poskytovatelia letových navigačných služieb spolupracujúci v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru zabezpečujú, aby sa v súvislosti s prevádzkovými otázkami funkcií siete vytvárali konsolidované stanoviská.
5. Pred zriadením funkčného bloku vzdušného priestoru členské štáty a poskytovatelia letových navigačných služieb spolupracujú tak, aby sa v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa činností manažéra siete vytvárali konsolidované stanoviská.
Článok 11
Spolupráca medzi občianskym a vojenským sektorom
1. Manažér siete zabezpečuje, aby existovali primerané štruktúry, ktoré umožnia adekvátnu civilno-vojenskú koordináciu, a podporia ju.
2. Členské štáty zabezpečujú vhodné zapojenie vojenských orgánov pri všetkých činnostiach týkajúcich sa funkcií siete.
3. Členské štáty zabezpečujú primerané zastúpenie vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb a vojenských používateľov vzdušného priestoru vo všetkých prevádzkových pracovných a konzultačných štruktúrach zriadených manažérom siete.
4. Funkcia plánovania európskej siete tratí sa vykonáva bez toho, aby boli dotknuté rezervácie alebo obmedzenia rozsahu vzdušného priestoru pre výhradné alebo konkrétne využitie členskými štátmi. Manažér siete podporuje a koordinuje dostupnosť podmienených tratí cez uvedené oblasti v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2150/2005 (8).
Článok 12
Všeobecné požiadavky na funkcie siete
Manažér siete zabezpečuje plnenie všeobecných požiadaviek na funkcie siete stanovených v prílohe VI. Tieto požiadavky sa uplatňujú od dátumu prijatia rozhodnutia o menovaní a manažér siete ich musí splniť dvanásť mesiacov po tomto dátume.
KAPITOLA III
RIADENIE FUNKCIÍ SIETE
Článok 13
Kooperatívne rozhodovanie
1. Funkcie siete sa riadia na základe kooperatívneho rozhodovania.
2. Postup kooperatívneho rozhodovania zahŕňa:
a)
konzultačný postup uvedený v článku 14;
b)
podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy ustanovené v článku 15.
3. S cieľom prijať opatrenia týkajúce sa riadenia funkcií siete a monitorovať ich výkonnosť manažér siete zriadi výbor pre riadenie siete uvedený v článku 16.
4. Ak manažér siete zistí, že jeho opatreniam bráni jedna alebo viaceré strany, záležitosť postúpi na vyriešenie výboru pre riadenie siete.
Článok 14
Konzultačný postup
1. Zriadi sa postup na organizáciu primeranej a pravidelnej konzultácie s členskými štátmi a subjektmi zainteresovanými na prevádzke.
2. Konzultácia sa zameriava na podrobné pracovné štruktúry ustanovené v článku 15, strategický plán siete, plán prevádzky siete, pokrok v realizácii týchto plánov, správy pre Komisiu a prípadne aj na prevádzkové záležitosti.
3. Konzultačný postup sa môže líšiť v závislosti od povahy jednotlivých funkcií siete. Aby sa zabezpečilo riešenie regulačných otázok, členské štáty sa v prípade potreby zapoja do tohto postupu.
4. V prípade, že subjekty zainteresované na prevádzke nie sú spokojné s konzultáciou, daná otázka sa najprv predloží príslušnej konzultačnej štruktúre na úrovni jednotlivej funkcie. Ak sa na úrovni jednotlivej funkcie nedospeje k riešeniu, otázka sa predloží na riešenie výboru pre riadenie siete.
Článok 15
Podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy
1. Manažér siete zriadi podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy na riešenie aspektov plánovania a prevádzky, pričom prihliadne najmä na špecifickosť a požiadavky jednotlivých funkcií siete v súlade s prílohami I až VI k tomuto nariadeniu.
2. Manažér siete zabezpečí, aby podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy zahŕňali pravidlá informovania dotknutých zainteresovaných strán.
3. Tieto podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy musia rešpektovať oddelenie poskytovania služby a regulačných otázok a zabezpečiť, aby v prípade potreby boli zapojené aj členské štáty.
Článok 16
Rada pre riadenie siete
1. Rada pre riadenie siete je zodpovedná za:
a)
podporu strategického plánu siete pred jeho prijatím v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004;
b)
schvaľovanie plánov prevádzky siete na obdobie troch až piatich rokov a každoročných plánov prevádzky siete;
c)
schvaľovanie postupov kooperatívneho rozhodovania, konzultačných postupov, ako aj podrobných pracovných štruktúr a prevádzkových postupov pre funkcie siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;
d)
schvaľovanie rokovacieho poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve uvedenej v článku 18 ods. 4 v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;
e)
monitorovanie pokroku v realizácii plánov a riešenie všetkých možných odchýlení od pôvodných plánov;
f)
monitorovanie konzultačného postupu subjektov zainteresovaných na prevádzke;
g)
monitorovanie činností týkajúcich sa riadenia funkcií siete;
h)
monitorovanie činností manažéra siete týkajúcich sa krízových situácií v sieti;
i)
schvaľovanie výročnej správy uvedenej v článku 20. Táto správa okrem iného obsahuje realizáciu strategického plánu siete a plánu prevádzky siete;
j)
riešenie otázok, ktoré neboli vyriešené na úrovni jednotlivej funkcie siete;
k)
posúdenie, či manažér siete disponuje primeranými kompetenciami a zdrojmi a či je primerane nestranný na to, aby mohol nezávisle vykonávať určené úlohy vrátane opatrení prijatých v rámci bezpečnosti, zodpovednosti a výnimočných situácií;
l)
schvaľovanie ročného rozpočtu manažérov siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;
m)
schvaľovanie svojho rokovacieho poriadku v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;
n)
riešenie všetkých ďalších otázok, ktoré považuje za významné.
2. Členmi rady pre riadenie siete s hlasovacím právom sú:
a)
jeden zástupca poskytovateľov letových navigačných služieb na jeden funkčný blok vzdušného priestoru zriadený alebo v procese zriaďovania, s celkovým počtom štyroch hlasov za všetkých poskytovateľov letových navigačných služieb;
b)
štyria zástupcovia komerčných a nekomerčných civilných používateľov vzdušného priestoru;
c)
dvaja zástupcovia prevádzkovateľov letísk;
d)
dvaja zástupcovia vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb a používateľov vzdušného priestoru.
3. Členmi rady pre riadenie siete sú takisto:
a)
predseda, vymenovaný na základe technickej spôsobilosti a odbornosti na návrh Komisie najmä na základe návrhov členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom, v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;
b)
jeden zástupca Komisie;
c)
jeden zástupca Eurocontrolu;
d)
jeden zástupca manažérov siete.
4. Členovia musia mať náhradníkov.
5. Členovia rady pre riadenie siete s hlasovacím právom sú menovaní na základe návrhov ich organizácií v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo.
6. Komisia môže za poradcov vymenovať nezávislých a uznávaných odborníkov, ktorí budú vykonávať svoju funkciu osobne a zastupovať široký rozsah disciplín zahŕňajúci kľúčové aspekty funkcií siete. Na tieto účely navrhnú kandidátov štáty zúčastňujúce sa na práci manažéra siete.
7. Členovia uvedení v odseku 3 písm. a), b) a c) majú spoločne právo odmietnuť návrhy, ktoré majú dosah na:
a)
suverenitu a zodpovednosť členských štátov, najmä ak sa týkajú verejného poriadku, bezpečnosti a obrany, ako sa uvádza v článku 13 nariadenia (ES) č. 549/2004;
b)
kompatibilitu činností rady pre riadenie siete so zámermi a cieľmi tohto nariadenia;
c)
nestrannosť a rovnocennosť rady pre riadenie siete.
8. Dokumenty uvedené v odseku 1 prijme rada pre riadenie siete jednoduchou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom.
9. Ak nie je možné dospieť k dohode o otázkach kľúčového významu pre sieť, rada pre riadenie siete tieto otázky predloží Komisii na ďalšie konanie. Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.
Článok 17
Úloha výboru pre jednotné nebo
1. Manažér siete predkladá regulačné otázky Komisii, o ktorých Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.
2. Výbor pre jednotné nebo sa vyjadruje k:
a)
nominácii manažéra siete;
b)
vymenovaniu predsedu rady pre riadenie siete;
c)
vymenovaniu členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom;
d)
rokovaciemu poriadku rady pre riadenie siete;
e)
strategickému plánu siete, a najmä k cieľom tohto plánu v počiatočnej etape;
f)
ročnému rozpočtu manažéra siete;
g)
rokovaciemu poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve;
h)
postupom kooperatívneho rozhodovania, konzultačným postupom, ako aj k podrobným pracovným štruktúram a prevádzkovým postupom pre funkcie siete.
3. Výbor pre jednotné nebo môže poskytnúť poradenstvo Komisii, keď v rade pre riadenie siete nie je možné dospieť k dohode o otázkach kľúčového významu pre sieť.
KAPITOLA IV
RIADENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ V SIETI
Článok 18
Zriadenie európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve
1. Na účely podpory riadenia krízových situácií v sieti sa zriaďuje Európska jednotka krízovej koordinácie v letectve (ďalej len „EACCC“).
2. K stálym členom EACCC patrí jeden zástupca členského štátu, ktorý je predsedníckym štátom v Rade ministrov, jeden zástupca Komisie, jeden zástupca agentúry, jeden zástupca Eurocontrolu, jeden zástupca vojenských orgánov, jeden zástupca poskytovateľov letových navigačných služieb, jeden zástupca letísk a jeden zástupca používateľov vzdušného priestoru.
3. Zloženie EACCC sa môže od prípadu k prípadu rozšíriť o odborníkov v závislosti od povahy konkrétnej krízy.
4. EACCC pripraví svoj rokovací poriadok na schválenie radou pre riadenie siete.
5. Manažér siete sprístupní zdroje potrebné na zriadenie a prevádzku EACCC.
Článok 19
Zodpovednosť manažéra siete a EACCC
1. Manažér siete je spoločne s členmi EACCC zodpovedný za začatie činnosti EACCC a za ukončenie jej činnosti.
2. Manažér siete je s podporou EACCC zodpovedný za:
a)
koordináciu riadenia reakcií na krízové situácie v sieti v súlade s rokovacím poriadkom EACCC vrátane úzkej spolupráce so zodpovedajúcimi štruktúrami v členských štátoch;
b)
podporu pri spustení a koordinácii pohotovostných plánov na úrovni členských štátov;
c)
vypracovanie zmierňujúcich opatrení na úrovni siete na zaistenie poskytnutia včasnej reakcie na takéto krízové situácie v sieti s cieľom ochrániť a zabezpečiť nepretržitú a bezpečnú prevádzku siete. Na tieto účely manažér siete:
i)
24 hodín denne monitoruje situáciu v sieti vzhľadom na krízové situácie;
ii)
zabezpečuje efektívne riadenie informácií a komunikáciu rozširovaním presných, aktuálnych a konzistentných údajov na podporu uplatňovania zásad a procesov riadenia rizika počas rozhodovacích postupov;
iii)
uľahčuje organizované zhromažďovanie a centralizovanú úschovu uvedených údajov;
d)
zdôraznenie prípadných možností ďalšej podpory pri zmierňovaní krízy a informovanie Komisie, agentúry alebo členských štátov o týchto možnostiach, ako aj udržiavanie kontaktu s prevádzkovateľmi ostatných spôsobov dopravy, ktorí môžu stanoviť a realizovať intermodálne riešenia;
e)
monitorovanie a oznamovanie obnovenia siete a jej udržateľnosti.
KAPITOLA V
MONITOROVANIE, PODÁVANIE SPRÁV A DOHĽAD
Článok 20
Monitorovanie a predkladanie správ
1. Manažér siete ustanoví postup nepretržitého monitorovania:
a)
prevádzkovej výkonnosti siete;
b)
prijatých opatrení a výkonnosti, ktorú dosiahli subjekty zainteresované na prevádzke a štáty;
c)
efektívnosť a účinnosť všetkých funkcií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
2. V rámci nepretržitého monitorovania sa musí odhaliť akákoľvek možná odchýlka od strategického plánu siete a plánov prevádzky siete. Subjekty zainteresované na prevádzke spolupracujú s manažérom siete pri tejto úlohe plnením určitých úloh vrátane poskytovania údajov.
3. Manažér siete každý rok podáva Komisii a agentúre správu o opatreniach, ktoré prijal na splnenie svojich úloh. V tejto správe sa pozornosť venuje jednotlivým funkciám siete, ako aj celkovej situácii siete, pričom správa je úzko prepojená s obsahom strategického plánu siete a s plánom prevádzky siete. Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.
Článok 21
Dohľad nad manažérom siete
Komisia v otázkach týkajúcich sa bezpečnosti za pomoci agentúry zabezpečuje dohľad nad manažérom siete, najmä pokiaľ ide o požiadavky zahrnuté v tomto nariadení a v ďalších právnych predpisoch Únie. Komisia každý rok alebo na základe osobitnej žiadosti podáva správu výboru pre jednotné nebo.
KAPITOLA VI
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 22
Vzťahy s tretími krajinami
Tretie krajiny, ako aj ich subjekty zainteresované na prevádzke sa môžu zúčastňovať na práci manažéra siete.
Článok 23
Financovanie manažéra siete
Členské štáty prijímajú nevyhnutné opatrenia na financovanie funkcií siete, ktorými je poverený manažér siete, a to na základe odplát za letové navigačné služby. Manažér siete stanovuje svoje náklady transparentným spôsobom.
Článok 24
Zodpovednosť
Manažér siete zavedie štruktúry na krytie zodpovednosti v súvislosti s výkonom svojich úloh. Metóda, ktorá sa použije na zabezpečenie uvedeného pokrytia, musí byť prispôsobená potenciálnej strate a danému poškodeniu, s ohľadom na právny status manažéra siete a úroveň dostupného komerčného poistného krytia.
Článok 25
Preskúmanie
Komisia preskúma efektivitu vykonávania funkcií siete najneskôr do 31. decembra 2013 a po tomto dátume ju preskúmava pravidelne s prihliadnutím na referenčné obdobia pre schému výkonnosti uvedené v nariadení (EÚ) č. 691/2010.
Článok 26
Zmeny a doplnenia nariadenia (EÚ) č. 691/2010
Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 sa mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 3 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno m):
„m)
posúdenie plánu výkonnosti manažéra siete vrátane jeho súladu s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie.“
2.
Vkladá sa tento článok 5a:
„Článok 5a
Manažér siete
1. Manažér siete zriadený podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 (9) vykonáva v súvislosti so schémou výkonnosti tieto úlohy:
a)
podporuje Komisiu poskytovaním relevantných informácií na vypracovanie cieľov výkonnosti platných pre celú Európsku úniu pred referenčnými obdobiami a na účely monitoringu počas referenčného obdobia. Manažér siete predovšetkým upozorní Komisiu na všetky významné a pretrvávajúce poklesy v oblasti prevádzkovej výkonnosti;
b)
podľa článku 20 ods. 5 poskytuje Komisii prístup k všetkým údajom uvedeným v prílohe IV;
c)
podporuje členské štáty a poskytovateľov letových navigačných služieb pri dosahovaní ich cieľov výkonnosti počas referenčných období;
d)
vypracúva plán výkonnosti, ktorý sa prijme ako súčasť strategického plánu siete pred začiatkom každého referenčného obdobia. Tento plán výkonnosti je verejne prístupný a obsahuje:
i)
cieľ environmentálneho zaťaženia, ktorý musí byť zhodný s cieľom výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty;
ii)
ciele výkonnosti pre ďalšie relevantné kľúčové oblasti výkonnosti, ktoré sú zhodné s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty;
iii)
opis plánovaných opatrení na splnenie cieľov;
iv)
v prípade potreby alebo na základe rozhodnutia Komisie dodatočné kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele.
3.
V článku 17 sa vkladá tento odsek 2a:
„2a. Komisia monitoruje plnenie plánu výkonnosti manažéra siete. Ak sa počas referenčného obdobia ciele neplnia, Komisia použije vhodné opatrenia uvedené v pláne výkonnosti s cieľom napraviť situáciu. Na tieto účely sa používajú ročné hodnoty uvedené v pláne výkonnosti.“
4.
V prílohe III sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:
„3. Životné prostredie
Návrh trate: Počas prvého referenčného obdobia sa neuplatňuje. Počas druhého referenčného obdobia sa posudzuje proces návrhu trate použitý v pláne výkonnosti a jeho súlad s postupom prípravy plánu skvalitnenia európskej siete tratí, ktorý vypracúva manažér siete.
4. Kapacita
Úroveň meškania: Porovnanie očakávanej úrovne traťového meškania ATFM použitej v plánoch výkonnosti s referenčnou hodnotou poskytnutou procesom plánovania kapacity organizácie Eurocontrol a v pláne prevádzky siete manažéra siete.“
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. júla 2011