SMĚRNICE KOMISE 2010/43/EU
ze dne 1. července 2010,
kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o organizační požadavky, střety zájmů, pravidla jednání, řízení rizik a obsah smlouvy mezi depozitářem a správcovskou společností
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (1), a zejména na čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 2, čl. 23 odst. 6, čl. 33 odst. 6 a čl. 51 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pravidla a terminologie týkající se organizačních požadavků, střetů zájmů a jednání by měla být v co největší míře sjednocena se standardy, které v oblasti finančních služeb zavedly směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (2) a směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (3). Sjednocení, při němž by současně byly náležitě zohledněny zvláštnosti kolektivní správy portfolií, by umožnilo dosáhnout rovnocenných standardů nejen mezi různými odvětvími finančních služeb, ale i v širším rámci správy majetku, kdy některé členské státy již rozšířily určité požadavky stanovené směrnicí 2006/73/ES na správcovské společnosti SKIPCP.
(2)
Tato pravidla je vhodné přijmout formou směrnice, aby bylo možné přizpůsobit prováděcí ustanovení zvláštním podmínkám konkrétního trhu a právního systému každého členského státu. Směrnice rovněž umožní nejvyšší míru souladu s režimem zavedeným směrnicí 2006/73/ES.
(3)
Přestože mají zásady stanovené touto směrnicí obecnou platnost pro všechny správcovské společnosti, jsou natolik pružné, že jejich provádění a dohled příslušných orgánů nad jejich prováděním jsou přiměřené a zohledňují povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovské společnosti, jakož i různorodost společností, na něž se vztahuje působnost směrnice 2009/65/ES, a rozmanitost SKIPCP, které může správcovská společnost spravovat.
(4)
Pokud to povoluje vnitrostátní právo, měly by mít správcovské společnosti možnost pověřovat prováděním některých svých činností třetí osoby. Tato prováděcí pravidla je třeba podle toho chápat. Správcovská společnost by především měla provést hloubkovou kontrolu, aby s ohledem na povahu úkolů, které má třetí osoba vykonávat, zjistila, zda lze subjekt provádějící dané činnosti považovat za kvalifikovaný a schopný dotyčné úkoly plnit. Třetí osoba by tedy měla v souvislosti s činností, kterou má provádět, splňovat veškeré požadavky týkající se organizace a střetů zájmů. Dále z toho plyne, že správcovská společnost by měla ověřit, zda třetí osoba přijala vhodná opatření ke splnění stanovených požadavků, a účelně sledovat, zda třetí osoba dané požadavky splňuje. Kde za uplatňování pravidel pro přenesené činnosti odpovídá pověřená osoba, měly by se na sledování plnění přenesených činností vztahovat rovnocenné požadavky týkající se organizace a střetů zájmů. Správcovská společnost by měla v procesu hloubkové kontroly zohlednit skutečnost, že na třetí osobu, na niž jsou činnosti přeneseny, se často vztahuje směrnice 2004/39/ES.
(5)
Aby se na správcovské společnosti a investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost, nepoužívaly rozdílné standardy, měly by uvedené investiční společnosti podléhat stejným pravidlům jednání a ustanovením o střetech zájmů a řízení rizik jako správcovské společnosti. Proto by se pravidla této směrnice týkající se administrativních postupů a mechanismů vnitřní kontroly v rámci osvědčených postupů a při zohlednění zásady proporcionality měla vztahovat jak na správcovské společnosti, tak na investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost.
(6)
Směrnice 2009/65/ES požaduje, aby správcovské společnosti uplatňovaly řádné administrativní postupy. Aby byl tento požadavek splněn, měly by správcovské společnosti vytvořit dostatečně zdokumentovanou organizační strukturu, která jasně rozděluje odpovědnost a zajišťuje spolehlivý tok informací mezi všemi zúčastněnými stranami. Správcovské společnosti by též měly vytvořit systémy na ochranu informací a zajištění nepřerušovaného chodu podniku, dostatečné k tomu, aby mohly splnit své povinnosti v případech, kdy jejich činnosti vykonává třetí osoba.
(7)
Dále by správcovské společnosti měly udržovat nezbytné zdroje, zejména zaměstnávat osoby s náležitými dovednostmi, znalostmi a zkušenostmi, aby byly schopné plnit své úkoly.
(8)
Pokud jde o bezpečné postupy zpracování dat a povinnost být schopen rekonstruovat všechny transakce, jichž se účastní SKIPCP, měla by správcovská společnost přijmout taková opatření, jež umožňují včasné a řádné zaznamenání každé transakce provedené jménem SKIPCP.
(9)
Jednou z klíčových administrativních činností v souvislosti se SKIPCP je vedení účetnictví. Je proto nanejvýš důležité dále v prováděcích předpisech upřesnit účetní postupy. Tato směrnice by proto měla potvrdit zásady, že veškerá aktiva a pasiva SKIPCP nebo jeho podfondů mají být přímo zjistitelná a že účty se vedou odděleně. Kde navíc existují různé druhy akcií například v závislosti na výši poplatků za správu, mělo by být možné zjistit přímo z účetnictví čistou hodnotu majetku u těchto různých druhů.
(10)
Jasné rozdělení odpovědnosti mezi vedoucími osobami a dozorčím orgánem má zásadní význam při uplatňování patřičných mechanismů vnitřní kontroly podle požadavků směrnice 2009/65/ES. Vedoucí osoby by tak měly být odpovědné za provádění obecné investiční politiky uvedené v nařízení Komise (EU) č. 583/2010 ze dne 1. července 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o klíčové informace pro investory a podmínky, které je třeba splnit při poskytování klíčových informací pro investory nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek (4). Vedoucí osoby by měly dále odpovídat za investiční strategie, jež jsou obecným ukazatelem strategického umísťování majetku SKIPCP, a investiční postupy, jež jsou nezbytné k náležitému a účinnému provádění investiční politiky. Jasné rozdělení odpovědnosti by též mělo zabezpečit existenci náležité kontroly, aby bylo zajištěno, že majetek SKIPCP je investován podle statutu fondu nebo zakládacích dokumentů a použitelných právních ustanovení a že jsou dodrženy meze pro rizika každého SKIPCP. Rozdělení odpovědnosti by mělo odpovídat úloze a odpovědnostem vedoucích osob a dozorčího orgánu podle použitelného vnitrostátního práva a zákonů o řízení společností. Vedoucími osobami mohou být někteří nebo všichni členové správní rady.
(11)
Správcovská společnost má mít náležitý mechanismus kontroly, k čemuž je nezbytná stálá funkce zajišťování shody s předpisy a funkce interního auditu. Funkce zajišťování shody s předpisy by měla být koncipována tak, aby bylo zabezpečeno, že odhalí riziko nesplnění povinností, které pro správcovskou společnost plynou ze směrnice 2009/65/ES. Cílem funkce auditu by mělo být ověřování a vyhodnocování různých postupů kontroly a administrativních opatření, které správcovská společnost přijala.
(12)
Je nezbytné poskytnout správcovským společnostem určitou pružnost při organizování činnosti řízení rizik. Kde není vhodné nebo přiměřené zřídit samostatný útvar řízení rizik, měla by správcovská společnost nicméně být schopna doložit existenci zvláštních ochranných opatření proti střetům zájmů, která jí umožní nezávisle řídit rizika.
(13)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovským společnostem povinnost zavést pravidla pro osobní obchody. V souladu se směrnicí 2006/73/ES by správcovské společnosti měly předcházet tomu, aby jejich zaměstnanci, kteří jsou ve střetu zájmů nebo mají důvěrné interní informace ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (5), uzavírali osobní obchody v důsledku zneužití informací, jež získali při výkonu pracovní činnosti.
(14)
Podle směrnice 2009/65/ES musí správcovské společnosti zajistit, aby každý portfoliový obchod, jehož se účastní SKIPCP, mohl být rekonstruován podle svého původu, zúčastněných stran, povahy a doby a místa uskutečnění. Je proto nutné stanovit požadavky na zaznamenávání portfoliových obchodů a pokynů k upsání a vyplacení.
(15)
Směrnice 2009/65/ES vyžaduje, aby správcovské společnosti SKIPCP používaly vhodné mechanismy zajišťující spravedlivé zacházení se SKIPCP v případech nevyhnutelných střetů zájmů. Správcovské společnosti by tudíž měly zajistit, aby v těchto případech byly neprodleně informovány vedoucí osoby nebo jiný příslušný vnitřní útvar správcovské společnosti, které přijmou nezbytná rozhodnutí k zajištění spravedlivého zacházení se SKIPCP a jeho podílníky.
(16)
Od správcovských společností by se mělo vyžadovat, aby přijaly, uplatňovaly a dodržovaly účinnou a náležitou strategii pro výkon hlasovacích práv spojených s finančními nástroji drženými SKIPCP, které spravují, a aby zajistily, že tato práva budou vykonávána výlučně ve prospěch SKIPCP. Informace ohledně strategie a jejího uplatňování by měly být volně přístupné investorům, mimo jiné prostřednictvím internetové stránky. Rozhodnutí, že za určité situace nebudou vykonána hlasovací práva, lze za některých okolností považovat za rozhodnutí výlučně ve prospěch SKIPCP, a to v závislosti na jeho investiční strategii. Možnost, aby investiční společnost hlasovala sama nebo udělila své správcovské společnosti zvláštní pokyny týkající se hlasování, by však neměla být vyloučena.
(17)
Povinnost informovat vedoucí osoby nebo jiný příslušný vnitřní útvar správcovské společnosti, aby mohly přijmout nezbytná rozhodnutí, by neměla omezit povinnost správcovské společnosti a SKIPCP oznamovat například v rámci svých pravidelných zpráv situace, kdy organizační nebo administrativní opatření proti střetům zájmů nebyla dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou odvrátila riziko škody. V rámci tohoto oznámení by mělo být vysvětleno a zdůvodněno rozhodnutí přijaté správcovskou společností (kterým může být i rozhodnutí nijak nejednat) s přihlédnutím k vnitřním politikám a postupům přijatým za účelem zjištění, prevence a řešení střetů zájmů.
(18)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovským společnostem povinnost jednat v nejlepším zájmu SKIPCP, které spravují, a v zájmu integrity trhu. Určité chování, například praktiky „market timing“ a „late trading“, může poškozovat podílníky a podkopávat fungování trhu. Správcovské společnosti by proto měly používat vhodné postupy bránící nekalým praktikám. Dále by správcovské společnosti měly s ohledem na investiční cíle a politiku SKIPCP zavést vhodné postupy bránící nepřiměřeným poplatkům a nevhodným činnostem, jako je nadměrné obchodování („excessive trading“).
(19)
Správcovské společnosti by měly jednat v nejlepším zájmu SKIPCP také tehdy, když přímo provádějí pokyny k provedení obchodu jménem SKIPCP, které spravují, nebo když tyto pokyny předávají třetí osobě. Správcovské společnosti by měly přijmout veškerá přiměřená opatření k tomu, aby při provádění pokynů jménem SKIPCP dosahovaly trvale nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu a povaze pokynu nebo vzhledem k jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu.
(20)
S cílem zajistit, aby správcovské společnosti jednaly s patřičnou dovedností, péčí a opatrností v nejlepším zájmu SKIPCP, které spravují, jak to vyžaduje směrnice 2009/65/ES, je nezbytné stanovit pravidla pro nakládání s pokyny.
(21)
Určité poplatky, provize či nepeněžní plnění, které by správcovská společnost přijala nebo poskytla, by neměly být povoleny, protože by mohly mít dopad na dodržování požadavků stanovených směrnicí 2009/65/ES, podle nichž by správcovská společnost měla jednat čestně, spravedlivě a profesionálně v nejlepším zájmu SKIPCP. Proto je nezbytné stanovit jasná pravidla konkretizující podmínky, za nichž se poskytnutí poplatků, provizí a nepeněžního plnění nepovažuje za porušení uvedených zásad.
(22)
Přeshraniční činnosti správcovské společnosti kladou nové nároky na vztah mezi správcovskou společností a depozitářem SKIPCP. Tato směrnice by v zájmu nezbytné právní jistoty měla stanovit hlavní prvky smlouvy mezi depozitářem SKIPCP a správcovskou společností v případech, kdy je správcovská společnost usazena v jiném členském státě, než je domovský členský stát SKIPCP. Jelikož je nutné zajistit, aby tato smlouva náležitě plnila svůj účel, je nezbytné stanovit kolizní normy odchylně od článků 3 a 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (6) tak, aby příslušným právem pro tuto smlouvu bylo právo domovského členského státu SKIPCP.
(23)
Směrnice 2009/65/ES obsahuje povinnost určit kritéria pro posuzování přiměřenosti procesu řízení rizik správcovské společnosti. Tato kritéria jsou zaměřena na koncipování náležité a zdokumentované politiky řízení rizik, kterou mají správcovské společnosti uplatňovat. Uvedená politika by měla správcovským společnostem umožnit posuzovat rizika přijatých pozic v rámci portfolií, která spravují, a podíl těchto jednotlivých rizik na celkovém rizikovém profilu portfolia. Zorganizování politiky řízení rizik by mělo být provedeno náležitě a přiměřeně s ohledem na povahu, rozsah a složitost činností správcovské společnosti a SKIPCP, které spravuje.
(24)
Kritériem pro posuzování přiměřenosti procesu řízení je též pravidelné hodnocení, sledování a přezkum politiky řízení rizik, které provádí správcovská společnost. Toto kritérium rovněž zahrnuje vyhodnocení účinnosti opatření přijatých k nápravě případných nedostatků v procesu řízení rizik.
(25)
Základním prvkem kritérií pro posuzování přiměřenosti procesů řízení rizik jsou přiměřené a účelné metody řízení rizik, které by správcovské společnosti měly přijmout, aby byly schopny kdykoli určit rizika, jimž jsou nebo by mohly být jimi řízené SKIPCP vystaveny. Tyto požadavky vycházejí z běžných postupů schválených příslušnými orgány členských států. Zahrnují jak kvantitativní ukazatele v případě měřitelných rizik, tak kvalitativní metody. Systémy a nástroje elektronického zpracování dat používané pro výpočet kvantitativních ukazatelů by měly být provázány vzájemně nebo s oddělením front-office a účetními aplikacemi. Metody měření rizik by měly umožňovat náležité měření rizik v dobách intenzivnějších turbulencí na trhu a měly by být revidovány, kdykoli je to nutné v zájmu podílníků. Měly by rovněž umožňovat náležité posouzení koncentrace a vzájemného působení příslušných rizik na úrovni portfolia.
(26)
Cílem fungujícího systému řízení rizik je zabezpečit, aby správcovská společnost dodržovala investiční limity stanovené směrnicí 2009/65/ES, například maximální celkovou expozici a expozici riziku selhání protistrany. Z toho důvodu je nutné stanovit kritéria pro to, jak by se celková expozice a riziko selhání protistrany měly počítat.
(27)
Při stanovení těchto kritérií je nezbytné, aby tato směrnice vyjasnila způsoby výpočtu celkové expozice, mezi něž patří závazkový přístup, metoda hodnoty v riziku a pokročilé metodiky měření rizik. Měla by také určit hlavní prvky metodiky, podle níž by správcovská společnost měla provádět výpočet rizika selhání protistrany. Při uplatňování uvedených pravidel by se mělo přihlížet k podmínkám, za nichž se dané metodiky používají, jakož i k zásadám vyvinutým příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry, jimiž se mají řídit dohody o zajištění za účelem snížení expozice SKIPCP riziku selhání protistrany a využívání hedgingových a nettingových transakcí.
(28)
Podle směrnice 2009/65/ES jsou správcovské společnosti povinny uplatňovat postupy pro přesný a nezávislý odhad hodnoty mimoburzovních (OTC) derivátů. Tato směrnice proto stanoví podrobná pravidla pro dané postupy v souladu se směrnicí Komise 2007/16/ES ze dne 19. března 2007, kterou se provádí směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o vyjasnění některých definic (7). V rámci osvědčených postupů by správcovské společnosti měly tyto požadavky uplatňovat na nástroje, které vystavují SKIPCP rizikům nesprávného ocenění, jež jsou rovnocenná rizikům spojeným s OTC deriváty, např. rizikům spojeným s nelikvidností produktu a/nebo se složitostí struktury vyplácení. Na základě toho by správcovské společnosti měly přijmout opatření a postupy odpovídající požadavkům stanoveným v článku 44 pro oceňování méně likvidních nebo složitých převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu, které vyžadují použití metod oceňování pomocí modelů.
(29)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovské společnosti povinnost poskytovat příslušným orgánům informace o typech derivátových nástrojů, do nichž byl SKIPCP investován, o podkladových rizicích, která jsou s nimi spojena, použitelných kvantitativních omezeních a metodách, které byly zvoleny k odhadu rizik spojených s těmito obchody. Měl by být upřesněn obsah a postup správcovské společnosti při plnění této povinnosti.
(30)
O technické poradenství byl požádán Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (8).
(31)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 2009/65/ES:
1)
jež upřesňují postupy a opatření uvedené v čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a požadavky na strukturu a organizaci, jejichž cílem je minimalizace střetů zájmů, uvedené v čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci písm. b);
2)
jež stanoví kritéria pro čestné a spravedlivé jednání vyznačující se patřičnou dovedností, péčí a opatrností v nejlepším zájmu SKIPCP a kritéria pro určení typů střetů zájmů, jež upřesňují zásady nezbytné k zajištění efektivního využívání zdrojů a jež vymezují kroky, které mají být přijaty za účelem rozpoznání, prevence, řešení a zveřejnění střetů zájmů, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 a 2;
3)
jež se týkají náležitostí smluv mezi depozitářem a správcovskou společností uzavřených podle čl. 23 odst. 5 a čl. 33 odst. 5 a
4)
jež se týkají procesu řízení rizik uvedeného v čl. 51 odst. 1, zejména kritérií pro posouzení přiměřenosti procesu řízení rizik uplatňovaného správcovskou společností, politiky a procesů řízení rizik a opatření, postupů a metod měření a řízení rizik v souvislosti s těmito kritérii.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Tato směrnice se vztahuje na správcovské společnosti spravující subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) uvedené v čl. 6 odst. 2 směrnice 2009/65/ES.
Kapitola V této směrnice se vztahuje rovněž na depozitáře vykonávající úkoly podle ustanovení kapitoly IV a kapitoly V oddílu 3 směrnice 2009/65/ES.
2. Ustanovení této kapitoly, kapitoly II čl. 12 a kapitol III, IV a VI se vztahují obdobně na investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost povolenou podle směrnice 2009/65/ES.
V těchto případech se „správcovskou společností“ rozumí „investiční společnost“.
Článek 3
Definice
Vedle definic uvedených ve směrnici 2009/65/ES se pro účely této směrnice rozumí:
1)
„klientem“ fyzická nebo právnická osoba nebo jiný subjekt včetně SKIPCP, jimž správcovská společnost poskytuje službu kolektivní správy portfolií nebo služby podle čl. 6 odst. 3 směrnice 2009/65/ES;
2)
„podílníkem“ fyzická nebo právnická osoba, která drží jednu nebo více podílových jednotek SKIPCP;
3)
„příslušnou osobou“ v souvislosti se správcovskou společností se rozumí:
a)
ředitel, společník či jemu rovnocenná osoba nebo člen vedení správcovské společnosti;
b)
zaměstnanec správcovské společnosti, jakož i jiná fyzická osoba, jejíž služby má správcovská společnost k dispozici a pod kontrolou a jež se účastní kolektivní správy portfolií prováděné správcovskou společností;
c)
fyzická osoba, která se přímo účastní poskytování služeb správcovské společnosti na základě pověřovacího opatření pro třetí osoby za účelem poskytování kolektivní správy portfolií správcovskou společností;
4)
„vedoucí osobou či osobami“ osoba nebo osoby, které skutečně řídí činnost správcovské společnosti, uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES;
5)
„správní radou“ správní rada správcovské společnosti;
6)
„dozorčím orgánem“ příslušné osoby nebo orgán či orgány odpovědné za dozor nad vedoucí osobou či osobami a za posuzování a pravidelné přezkumy přiměřenosti a účelnosti procesu řízení rizik a politik, opatření a postupů přijatých za účelem splnění povinností plynoucích ze směrnice 2009/65/ES;
7)
„rizikem selhání protistrany“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z možnosti, že protistrana transakce nesplní své závazky před konečným vypořádáním peněžních toků v rámci transakce;
8)
„rizikem likvidity“ riziko, že pozici v portfoliu SKIPCP nebude možné prodat, likvidovat nebo uzavřít s omezenými náklady v přiměřeně krátké době, a že tím tudíž bude ohrožena schopnost SKIPCP kdykoli splnit ustanovení čl. 84 odst. 1 směrnice 2009/65/ES;
9)
„tržním rizikem“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z kolísání tržní hodnoty pozic v portfoliu SKIPCP, které je způsobeno změnami tržních proměnných, např. úrokových sazeb, měnových kurzů, cen akcií a komodit nebo úvěruschopnosti emitenta;
10)
„provozním rizikem“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z nedostatečnosti vnitřních procesů a ze selhání osob a systémů správcovské společnosti nebo z vnějších okolností, které zahrnuje právní a dokumentační riziko a riziko plynoucí z postupů obchodování, vypořádání a oceňování prováděných jménem SKIPCP.
Pojem „správní rada“ uvedený v prvním pododstavci bodě 5 nezahrnuje dozorčí radu v případech, kdy má správcovská společnost duální strukturu, jejíž součástí je správní rada a dozorčí rada.
KAPITOLA II
ADMINISTRATIVNÍ POSTUPY A KONTROLNÍ MECHANISMUS
(Čl. 12 odst. 1 písm. a) a čl. 14 odst. 1 písm. c) směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Obecné zásady
Článek 4
Obecné požadavky na postupy a organizaci
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby splnily tyto požadavky:
a)
vytvořit, zavést a udržovat rozhodovací postupy a organizační strukturu, která jasným a zdokumentovaným způsobem upřesňuje hierarchické vztahy subordinace a rozděluje úkoly a odpovědnost;
b)
zajistit, aby jejich příslušné osoby věděly, jaké postupy musí dodržet, pokud mají řádně plnit své povinnosti;
c)
vytvořit, zavést a udržovat náležité mechanismy vnitřní kontroly určené k zajištění plnění rozhodnutí a dodržování postupů na všech úrovních správcovské společnosti;
d)
vytvořit, zavést a udržovat účinný systém vnitřního hlášení a předávání informací na všech relevantních úrovních správcovské společnosti, jakož i účinnou výměnu informací se zúčastněnými třetími osobami;
e)
vést náležitou a systematickou evidenci o svém podnikání a vnitřní organizaci.
Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly takové systémy a postupy, které dostatečně zajišťují bezpečnost, celistvost a důvěrnost informací vzhledem k povaze dotyčných informací.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležitou strategii nepřerušovaného chodu podniku, jejímž cílem je zajistit zachování nejdůležitějších dat a funkcí a pokračování služeb a činností v případě výpadku systémů a postupů, anebo (pokud to není možné) která umožní včasnou obnovu těchto dat a funkcí a včasné obnovení služeb a činností.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly takové účetní zásady a postupy, které jim umožní na žádost příslušného orgánu včas poskytnout účetní výkazy, jež podávají pravdivý a věrný obraz o jejich finanční situaci a jsou v souladu se všemi platnými účetními normami a předpisy.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby průběžně sledovaly a vyhodnocovaly přiměřenost a účinnost svých systémů, mechanismů vnitřní kontroly a opatření zavedených podle odstavců 1 až 4 a přijaly vhodná opatření k nápravě případných nedostatků.
Článek 5
Zdroje
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zaměstnávaly osoby s takovými dovednostmi, vědomostmi a odbornými znalostmi, jaké jsou potřebné k plnění přidělených povinností.
2. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti udržovaly potřebné zdroje a odborné kapacity pro účinný dohled nad činnostmi vykonávanými třetími osobami na základě opatření sjednaného se správcovskou společností, především ve vztahu k řízení rizik spojených s těmito opatřeními.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že výkon většího počtu úkolů příslušnými osobami nebrání a ani pravděpodobně nebude těmto osobám bránit v náležitém, čestném a profesionálním plnění kteréhokoli konkrétního úkolu.
4. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti pro účely odstavců 1, 2 a 3 zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
ODDÍL 2
Administrativní a účetní postupy
Článek 6
Vyřizování stížností
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly účinné a transparentní postupy pro přiměřené a rychlé vyřizování stížností investorů.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že každá stížnost a opatření přijatá k jejímu vyřízení jsou evidovány.
3. Investoři mohou podávat stížnosti zdarma. Informace o postupech podle odstavce 1 jsou investorům zdarma zpřístupněny.
Článek 7
Elektronické zpracování dat
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby patřičným způsobem zajistily vhodné elektronické systémy, které umožní včasné a řádné zaznamenání každého portfoliového obchodu nebo pokynu k upsání nebo vyplacení, aby byly schopny splnit ustanovení článků 14 a 15.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby patřičně zajistily vysokou úroveň bezpečnosti během elektronického zpracování dat, jakož i celistvost a důvěrnost zaznamenávaných informací.
Článek 8
Účetní postupy
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v zájmu ochrany podílníků zajistily uplatňování účetních zásad a postupů podle čl. 4 odst. 4.
Účetní evidence SKIPCP je vedena způsobem, který umožňuje kdykoli přímo zjistit veškerá aktiva a pasiva SKIPCP.
Má-li SKIPCP různé podfondy, vede se pro tyto podfondy oddělená účetní evidence.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v souladu s účetními pravidly domovského členského státu SKIPCP vytvořily, zavedly a udržovaly účetní zásady a postupy zajišťující, aby mohla být na základě účetní evidence přesně vypočtena čistá hodnota majetku každého SKIPCP a řádně provedeny pokyny k upsání nebo vyplacení za této čisté hodnoty majetku.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily vhodné postupy zajišťující řádné a přesné oceňování aktiv a pasiv SKIPCP v souladu s použitelnými pravidly uvedenými v článku 85 směrnice 2009/65/ES.
ODDÍL 3
Mechanismy vnitřní kontroly
Článek 9
Kontrola prováděná vedoucí osobou či osobami a dozorčím orgánem
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vedoucí osoba či osoby (a případně dozorčí orgán) v rámci vnitřního rozdělení úkolů odpovídaly za zajištění plnění povinností, které pro správcovskou společnost vyplývají ze směrnice 2009/65/ES.
2. Správcovská společnost zajistí, aby její vedoucí osoba či osoby:
a)
odpovídaly za provádění obecné investiční politiky každého spravovaného SKIPCP stanovené případně v prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentech investiční společnosti;
b)
dohlížely na proces schvalování investičních strategií každého spravovaného SKIPCP;
c)
odpovídaly za zajištění toho, že správcovská společnost trvale a účinně zabezpečuje shodu s předpisy podle článku 10, a to i v případě, že tuto funkci vykonává třetí osoba;
d)
zajišťovaly a pravidelně ověřovaly, že u každého spravovaného SKIPCP je řádně a účinně prováděna a dodržována obecná investiční politika, investiční strategie a meze pro rizika, a to i v případě, že funkci řízení rizik vykonávají třetí osoby;
e)
schvalovaly a pravidelně vyhodnocovaly přiměřenost vnitřních postupů pro přijímání investičních rozhodnutí za každý spravovaný SKIPCP, tak aby tato rozhodnutí odpovídala schváleným investičním strategiím;
f)
schvalovaly a pravidelně vyhodnocovaly politiku řízení rizik a opatření, procesy a metody jejího provádění, jak uvádí článek 38, včetně systému mezí pro rizika u každého spravovaného SKIPCP.
3. Správcovská společnost rovněž zajistí, aby její vedoucí osoba či osoby a případně dozorčí orgán:
a)
posuzovaly a pravidelně vyhodnocovaly účinnost politik, opatření a postupů přijatých za účelem splnění povinností vyplývajících ze směrnice 2009/65/ES;
b)
přijímaly patřičná opatření k nápravě nedostatků.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že jejich vedoucí osoba či osoby dostávají často, avšak nejméně jednou ročně, písemné zprávy o otázkách shody s předpisy, interního auditu a řízení rizik s uvedením zvláště toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že jejich vedoucí osoba či osoby dostávají pravidelně zprávy o provádění investičních strategií a vnitřních postupech pro přijímání investičních rozhodnutí uvedených v odst. 2 písm. b) až e).
6. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že případný dozorčí orgán pravidelně dostává písemné zprávy o otázkách uvedených v odstavci 4.
Článek 10
Stálá funkce zajišťování shody s předpisy
1. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti vytvořily, zavedly a udržovaly náležité strategie a postupy k odhalování případného rizika, že správcovská společnost nesplní své povinnosti stanovené směrnicí 2009/65/ES, jakož i s tím spojených rizik, a aby přijaly náležitá opatření a postupy minimalizující takové riziko a umožňující příslušným orgánům účinný výkon jejich pravomocí podle zmíněné směrnice.
Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily a udržovaly stálou a účinně vykonávanou funkci zajišťování shody s předpisy, která bude vykonávána nezávisle a bude spočívat v plnění těchto úkolů:
a)
sledovat a pravidelně vyhodnocovat přiměřenost a účinnost opatření, strategií a postupů přijatých podle odstavce 1 a kroků učiněných za účelem řešení nedostatků v plnění povinností správcovské společnosti;
b)
radit a pomáhat příslušným osobám, které odpovídají za výkon služeb a činností, v plnění povinností správcovské společnosti vyplývajících ze směrnice 2009/65/ES.
3. Aby mohly osoby vykonávající funkci zajišťování shody s předpisy uvedenou v odstavci 2 řádně a nezávisle plnit své úkoly, zajistí správcovská společnost splnění těchto podmínek:
a)
osoba vykonávající funkci zajišťování shody s předpisy musí mít nezbytnou pravomoc, zdroje, odborné znalosti a přístup ke všem příslušným informacím;
b)
musí být jmenován „kontrolor shody“, který odpovídá za výkon funkce zajišťování shody s předpisy a pravidelné, nejméně však roční, podávání zpráv vedoucí osobě či osobám o otázkách shody s předpisy s uvedením zvláště toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků;
c)
příslušné osoby podílející se na výkonu funkce zajišťování shody s předpisy se nesmí účastnit poskytování služeb či výkonu činností, jež sledují;
d)
způsob určování odměny příslušných osob podílejících se na výkonu funkce zajišťování shody s předpisy nesmí být, ani pravděpodobně, na újmu jejich objektivity.
Od správcovské společnosti se však nevyžaduje splnit požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. c) nebo d), pokud je schopna prokázat, že vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti jejího předmětu podnikání i vzhledem k povaze a škále jejích služeb a činností jsou dané požadavky neúměrné a že funkce zajišťování shody s předpisy je trvale účinně vykonávána.
Článek 11
Stálá funkce interního auditu
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, pokud to je vhodné a přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost jejich předmětu podnikání i s ohledem na povahu a škálu činností kolektivní správy portfolií prováděných při tomto podnikání, aby zřídily a udržovaly funkci interního auditu, která je oddělena od jiných funkcí a činností správcovské společnosti a je na nich nezávislá.
2. Funkce interního auditu podle odstavce 1 spočívá v plnění těchto úkolů:
a)
vytvořit, zavést a udržovat plán auditu zaměřený na posouzení a zhodnocení přiměřenosti a účinnosti systémů správcovské společnosti, jejích mechanismů vnitřní kontroly a opatření;
b)
vydávat doporučení na základě výsledků práce vykonané podle písmene a);
c)
ověřovat dodržování doporučení podle písmene b);
d)
podávat zprávy týkající se záležitostí interního auditu v souladu s čl. 9 odst. 4.
Článek 12
Stálá funkce řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zřídily a udržovaly stálou funkci řízení rizik.
2. Stálá funkce řízení rizik podle odstavce 1 je hierarchicky a funkčně nezávislá na provozních útvarech.
Členské státy však mohou správcovským společnostem povolit odchylku od této povinnosti, je-li to vhodné a přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovské společnosti a SKIPCP, které spravuje.
Správcovská společnost je schopna prokázat, že přijala patřičná ochranná opatření proti střetům zájmů, která jí umožní nezávislé řízení rizik, a že proces řízení rizik splňuje požadavky článku 51 směrnice 2009/65/ES.
3. Náplní stálé funkce řízení rizik je:
a)
provádět politiku a postupy řízení rizik;
b)
zajišťovat dodržování systému omezení rizik pro SKIPCP včetně zákonných mezí pro celkovou expozici a riziko selhání protistrany v souladu s články 41, 42 a 43;
c)
poskytovat poradenství správní radě ohledně určení rizikového profilu každého spravovaného SKIPCP;
d)
poskytovat pravidelné zprávy správní radě, případně dozorčímu orgánu, týkající se:
i)
souladu mezi současnou úrovní rizik, která každý spravovaný SKIPCP podstupuje, s rizikovým profilem, který byl pro tento SKIPCP schválen,
ii)
dodržování příslušných systémů omezení rizik u každého spravovaného SKIPCP,
iii)
přiměřenosti a účinnosti procesu řízení rizik, s uvedením zejména toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků;
e)
poskytovat pravidelné zprávy vedoucí osobě či osobám o současné úrovni rizik podstupovaných každým spravovaným SKIPCP a o případném skutečném nebo předpokládaném porušení jejich mezí s cílem zajistit, aby byla rychle přijata patřičná opatření;
f)
přezkoumávat a v případě potřeby prosazovat opatření a postupy oceňování OTC derivátů uvedené v článku 44.
4. Osoby vykonávající stálou funkci řízení rizik mají potřebné pravomoci a přístup ke všem příslušným informacím potřebným k plnění úkolů stanovených v odstavci 3.
Článek 13
Osobní obchody
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležité mechanismy, jejichž cílem je zabránit každé příslušné osobě, která se podílí na činnostech, z nichž může plynout střet zájmů, nebo která se při výkonu činností jménem správcovské společnosti dostane do styku s důvěrnými informacemi ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES nebo s jinými důvěrnými informacemi týkajícími se SKIPCP nebo transakcí se SKIPCP či pro SKIPCP, v těchto činnostech:
a)
uzavírat osobní obchody, které naplňují alespoň jedno z těchto kritérií:
i)
této osobě je zakázáno uzavírat osobní obchody ve smyslu směrnice 2003/6/ES,
ii)
tyto obchody mají za následek zneužití či neoprávněné zveřejnění důvěrných informací,
iii)
jsou v rozporu nebo pravděpodobně budou v rozporu s některou povinností správcovské společnosti podle směrnice 2009/65/ES nebo směrnice 2004/39/ES;
b)
poskytnout nad rámec běžného plnění pracovních povinností či smlouvy o poskytování služeb jiné osobě poradenství či nabádat jinou osobu k uzavření obchodu s finančními nástroji, na který, kdyby se jednalo o osobní obchod příslušné osoby, by se vztahovalo písmeno a) tohoto odstavce nebo čl. 25 odst. 2 písm. a) nebo b) směrnice 2006/73/ES nebo který by jinak vedl ke zneužití informací týkajících se nevyřízených pokynů klientů;
c)
aniž je dotčen čl. 3 písm. a) směrnice 2003/6/ES, prozrazovat nad rámec běžného plnění pracovních povinností či smlouvy o poskytování služeb jiné osobě jakékoli informace či názory, pokud příslušná osoba ví nebo by rozumně měla vědět, že následkem takového prozrazení jiná osoba učiní nebo by pravděpodobně učinila tyto kroky:
i)
uzavře obchod s finančními nástroji, na který, kdyby se jednalo o osobní obchod příslušné osoby, by se vztahovalo písmeno a) tohoto odstavce nebo čl. 25 odst. 2 písm. a) nebo b) směrnice 2006/73/ES nebo který by jinak vedl ke zneužití informací týkajících se nevyřízených pokynů klientů,
ii)
poskytne jiné osobě radu nebo ji bude nabádat, aby takový obchod uzavřela.
2. Smyslem opatření, která vyžaduje odstavec 1, je zajistit zejména, aby:
a)
každá příslušná osoba, na kterou se vztahuje odstavec 1, věděla o omezeních osobních obchodů a opatřeních, která v souvislosti s osobními obchody a prozrazováním informací správcovská společnost v souladu s odstavcem 1 přijala;
b)
správcovská společnost byla neprodleně informována o každém osobním obchodu, který příslušná osoba uzavřela, buď formou oznámení, či jiným postupem, který správcovské společnosti umožňuje takové obchody zjistit;
c)
o osobním obchodu, který byl správcovské společnosti oznámen nebo správcovskou společností zjištěn, byla vedena evidence včetně povolení či zákazu vydaného v souvislosti s takovým obchodem.
Jestliže určité činnosti vykonávají třetí osoby, zajistí správcovská společnost pro účely prvního pododstavce písm. b), aby subjekt vykonávající tyto činnosti vedl evidenci osobních obchodů uzavřených jakoukoli příslušnou osobou a aby tyto informace bezodkladně na požádání poskytl správcovské společnosti.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na tyto druhy osobních obchodů:
a)
osobní obchody provedené při správě portfolií na základě volné úvahy, pokud mezi správcem portfolia a příslušnou osobou či jinou osobou, na jejíž účet se daný obchod provádí, nedošlo k předchozí komunikaci o obchodu;
b)
osobní obchody se SKIPCP nebo podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování, které podléhají dohledu podle právních předpisů členského státu, které vyžadují rovnoměrné rozložení rizika mezi majetek, pokud se příslušná osoba nebo jiná osoba, na jejíž účet se obchody provádějí, nepodílí na řízení dotyčného subjektu.
4. Pro účely tohoto článku odstavců 1, 2 a 3 má výraz „osobní obchod“ stejný význam jako v článku 11 směrnice 2006/73/ES.
Článek 14
Evidence portfoliových obchodů
1. Členské státy vyžadují, aby správcovské společnosti zajistily, aby u každého portfoliového obchodu týkajícího se SKIPCP byly neprodleně zaznamenány informace postačující k rekonstrukci podrobností o pokynu a provedeném obchodu.
2. Záznam podle odstavce 1 obsahuje:
a)
jméno či jiné označení SKIPCP a osoby jednající na účet SKIPCP;
b)
podrobnosti nezbytné k identifikaci dotyčného nástroje;
c)
množství;
d)
typ pokynu nebo obchodu;
e)
cenu;
f)
u pokynů datum a přesný čas předání pokynu a jméno nebo jiné označení osoby, které byl pokyn předán, u obchodů datum a přesný čas rozhodnutí o provedení obchodu a datum a přesný čas provedení obchodu;
g)
jméno osoby, která předala pokyn nebo provedla obchod;
h)
důvody případného odvolání pokynu;
i)
u provedených obchodů totožnost protistrany a převodního místa.
Pro účely prvního pododstavce písm. i) se „převodním místem“ rozumí regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES, mnohostranný systém obchodování ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 uvedené směrnice, systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 uvedené směrnice nebo tvůrce trhu či jiný zajišťovatel likvidity nebo subjekt, který plní ve třetí zemi funkci podobnou těm, jaké plní kterýkoli z výše uvedených subjektů.
Článek 15
Evidence pokynů k upsání a vyplacení
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby přijaly všechny přiměřené kroky k zajištění, aby přijaté pokyny k upsání a vyplacení SKIPCP byly soustředěny a zaznamenány neprodleně po jejich přijetí.
2. Záznam obsahuje tyto informace:
a)
příslušný SKIPCP;
b)
osobu, která pokyn podala nebo předala;
c)
osobu, která pokyn přijala;
d)
datum a čas pokynu;
e)
podmínky platby a platební prostředek;
f)
typ pokynu;
g)
datum provedení pokynu;
h)
počet podílových jednotek, které byly upsány nebo vyplaceny;
i)
cenu, za niž byla každá podílová jednotka upsána nebo vyplacena;
j)
celkovou hodnotu upsaných nebo vyplacených podílových jednotek;
k)
hodnotu pokynu v hrubém vyjádření včetně poplatku za upsání nebo v čisté výši po odečtení poplatku za vyplacení.
Článek 16
Požadavky na vedení evidence
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily uchovávání záznamů podle článků 14 a 15 nejméně po dobu pěti let.
Příslušné orgány však mohou za mimořádných okolností od správcovských společností vyžadovat, aby uchovávaly všechny nebo některé tyto záznamy delší dobu v závislosti na povaze nástroje nebo portfoliového obchodu, jestliže je to nutné k tomu, aby příslušný orgán mohl vykonávat své úkoly dohledu v souladu se směrnicí 2009/65/ES.
2. Po skončení platnosti povolení správcovské společnosti mohou členské státy nebo příslušné orgány vyžadovat, aby správcovská společnost uchovala záznamy podle odstavce 1 do uplynutí zbytku stanovené pětileté lhůty.
Přenese-li správcovská společnost své povinnosti ve vztahu ke SKIPCP na jinou správcovskou společnost, mohou členské státy nebo příslušné orgány vyžadovat přijetí takových opatření, která této jiné správcovské společnosti zajistí přístup k záznamům za posledních pět let.
3. Záznamy se uchovávají na nosiči, který umožní takové uložení informací, aby k nim měl příslušný orgán do budoucna přístup, a v takové formě a takovým způsobem, aby byly splněny následující podmínky:
a)
příslušný orgán musí mít k záznamům snadný přístup a musí být schopen rekonstruovat z nich všechny klíčové fáze zpracování každého portfoliového obchodu;
b)
musí být možné snadno zjistit jakékoli opravy či jiné změny i původní obsah záznamů před opravami či změnami;
c)
nesmí být možné se záznamy jinak manipulovat nebo je pozměňovat.
KAPITOLA III
STŘET ZÁJMŮ
(Čl. 12 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. d) a čl. 14 odst. 2 písm. c) směrnice 2009/65/ES)
Článek 17
Kritéria pro určení střetu zájmů
1. Členské státy zajistí, aby za účelem určení typů střetu zájmů, jež vznikají v průběhu poskytování služeb a činností a jejichž existence může být ke škodě zájmů SKIPCP, správcovské společnosti za pomoci minimálních kritérií zohlednily otázku, zda se správcovská společnost nebo příslušná osoba nebo osoba přímo či nepřímo spojená se správcovskou společností vztahem kontroly nachází v některé z těchto situací, ať už v důsledku poskytování činností kolektivní správy portfolií nebo jinak:
a)
správcovská společnost nebo taková osoba pravděpodobně získá finanční prospěch nebo se vyhne finanční ztrátě na úkor SKIPCP;
b)
správcovská společnost nebo taková osoba má zájem na výsledku služby nebo činnosti poskytované SKIPCP nebo jinému klientovi nebo na výsledku obchodu prováděného jménem SKIPCP nebo jiného klienta a tento zájem je odlišný od zájmu SKIPCP na daném výsledku;
c)
správcovská společnost nebo taková osoba má finanční či jinou motivaci upřednostnit zájem jiného klienta nebo skupiny klientů před zájmy SKIPCP;
d)
správcovská společnost nebo taková osoba vykonává tytéž činnosti pro SKIPCP a jiného klienta či klienty, kteří nejsou SKIPCP;
e)
správcovská společnost nebo taková osoba dostává nebo dostane v souvislosti s činnostmi kolektivní správy portfolií, které jsou poskytovány SKIPCP, od osoby, která není SKIPCP, materiální stimul v podobě peněz, zboží nebo služeb, který není běžnou provizí či poplatkem za poskytovanou službu.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby při určování typů střetu zájmů braly v úvahu:
a)
své zájmy včetně zájmů plynoucích z jejich členství ve skupině nebo z poskytování služeb a činností, zájmy klientů a svou povinnost správcovské společnosti vůči SKIPCP;
b)
zájmy dvou nebo více spravovaných SKIPCP.
Článek 18
Postupy k omezení možnosti střetu zájmů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly účinné postupy k omezení možnosti střetu zájmů. Tyto postupy jsou vypracovány písemně a jsou přiměřené s ohledem na velikost a organizaci správcovské společnosti i na povahu, rozsah a složitost jejího podnikání.
Pokud je správcovská společnost součástí skupiny, zohlední tyto postupy též okolnosti, jichž si společnost je nebo by měla být vědoma a jež mohou vyvolat střet zájmů v důsledku struktury a předmětu podnikání dalších členů skupiny.
2. Postupy k omezení možnosti střetu zájmů přijaté v souladu s odstavcem 1:
a)
určují, s odkazem na činnosti kolektivní správy portfolií prováděné správcovskou společností nebo jejím jménem, okolnosti, které vedou nebo mohou vést ke střetu zájmů, jenž s sebou nese značné riziko poškození zájmů SKIPCP nebo jednoho či více jiných klientů;
b)
uvádějí postupy, které je třeba dodržet, a opatření, která je nutno přijmout ke zvládání takových střetů zájmů.
Článek 19
Zachování nezávislosti při zvládání střetů zájmů
1. Členské státy zajistí, aby postupy a opatření stanovené v čl. 18 odst. 2 písm. b) byly vypracovány tak, aby zajistily, že příslušné osoby zapojené do různých obchodních činností, v nichž je přítomen střet zájmů, vykonávají tyto činnosti s takovou mírou nezávislosti, která je úměrná velikosti a činnostem správcovské společnosti a skupiny, jíž je součástí, i závažnosti rizika poškození zájmů klientů.
2. Postupy, jež mají být dodrženy, a opatření, jež mají být přijata v souladu s čl. 18 odst. 2 písm. b), zahrnují následující postupy a opatření, jsou-li potřebné a vhodné k tomu, aby správcovská společnost zajistila žádoucí míru nezávislosti:
a)
účinné postupy k zamezení či kontrole výměny informací mezi příslušnými osobami vykonávajícími činnosti kolektivní správy portfolií, které s sebou nesou riziko střetu zájmů, pokud by výměna informací mohla poškodit zájmy jednoho nebo více klientů;
b)
samostatný dohled nad příslušnými osobami, mezi jejichž hlavní úkoly patří vykonávání činností kolektivní správy portfolií jménem klientů nebo poskytování služeb klientům nebo investorům, jejichž zájmy mohou být ve střetu nebo kteří zastupují odlišné zájmy, jež mohou být ve střetu (včetně zájmů správcovské společnosti);
c)
odstranění jakékoli přímé vazby mezi odměňováním příslušných osob, které se zabývají především jednou činností, a odměňováním či příjmy různých příslušných osob, které se zabývají především jinou činností, pokud ze vztahu těchto činností může vznikat střet zájmů;
d)
opatření, která komukoli zabrání v možnosti vykonávat nepatřičný vliv na způsob, jakým příslušná osoba provádí činnosti kolektivní správy portfolií, nebo tuto možnost omezí;
e)
opatření k prevenci nebo kontrole souběžného či postupného zapojení příslušné osoby do samostatných činností kolektivní správy portfolií, pokud takové zapojení může být na újmu řádného zvládání střetů zájmů.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v případě, že přijetí či uplatňování jednoho nebo více těchto opatření a postupů nezajistí žádoucí míru nezávislosti, přijaly jiná nebo další opatření a postupy, které jsou pro tyto účely potřebné a vhodné.
Článek 20
Administrace činností, z nichž vyplývá škodlivý střet zájmů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vedly a pravidelně aktualizovaly evidenci druhů činností kolektivní správy portfolií prováděných správcovskou společností nebo jejím jménem, při nichž vznikl anebo v případě probíhající činnosti kolektivní správy portfolií může vzniknout střet zájmů, který s sebou nese značné riziko poškození zájmů jednoho nebo více SKIPCP nebo jiných klientů.
2. Členské státy vyžadují, aby v případě, že organizační nebo administrativní opatření přijatá správcovskou společností za účelem zvládání střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou odvrátila riziko poškození zájmů SKIPCP nebo jeho podílníků, byly vedoucí osoba či osoby nebo jiné příslušné vnitřní orgány správcovské společnosti neprodleně informovány, a mohly tak přijmout nezbytná rozhodnutí, kterými zajistí, aby správcovská společnost za všech okolností jednala v nejlepším zájmu SKIPCP a jeho podílníků.
3. Správcovská společnost o situacích popsaných v odstavci 2 informuje investory prostřednictvím vhodného trvalého nosiče informací a zdůvodní své rozhodnutí.
Článek 21
Pravidla týkající se výkonu hlasovacích práv
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vypracovaly náležitá a účinná pravidla pro určení, kdy a jakým způsobem mají být vykonána hlasovací práva spojená s nástroji drženými ve spravovaných portfoliích, tak aby práva byla vykonávána výlučně ve prospěch dotčeného SKIPCP.
2. Pravidla podle odstavce 1 stanoví opatření a postupy:
a)
ke sledování relevantních podnikových událostí;
b)
k zajištění toho, aby hlasovací práva byla vykonávána v souladu s investičními cíli a politikou příslušného SKIPCP;
c)
k zabránění nebo zvládání střetů zájmů plynoucích z výkonu hlasovacích práv.
3. Souhrnný popis pravidel podle odstavce 1 je zpřístupněn investorům.
Podrobnosti o krocích podniknutých na základě daných pravidel jsou zdarma na požádání zpřístupněny podílníkům.
KAPITOLA IV
PRAVIDLA JEDNÁNÍ
(Čl. 14 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 14 odst. 2 písm. a) a b) směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Obecné zásady
Článek 22
Povinnost jednat v nejlepším zájmu SKIPCP a jejich podílníků
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby s podílníky spravovaných SKIPCP zacházely spravedlivě.
Správcovské společnosti se vyvarují toho, aby zájmy jedné skupiny podílníků kladly nad zájmy jiné skupiny podílníků.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby uplatňovaly patřičné politiky a postupy k zabránění nevhodným praktikám, u kterých lze rozumně předpokládat, že ovlivní stabilitu a integritu trhu.
3. Aniž jsou dotčeny požadavky vnitrostátního práva, členské státy od správcovských společností vyžadují, aby za účelem splnění povinnosti jednat v nejlepším zájmu podílníků zajistily, aby pro jimi spravované SKIPCP byly používány spravedlivé, správné a transparentní cenové modely a systémy oceňování. Správcovské společnosti musí být schopny doložit, že portfolia SKIPCP byla správně oceněna.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby jednaly způsobem, kterým nevznikají SKIPCP a jeho podílníkům nepřiměřené náklady.
Článek 23
Požadavky na náležitou opatrnost
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v nejlepším zájmu SKIPCP a v zájmu integrity trhu zajistily vysokou úroveň opatrnosti při volbě investic a jejich průběžném sledování.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily odpovídající úroveň znalostí a vědomostí o majetku, do něhož SKIPCP investuje.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby stanovily písemné politiky a postupy jednání s náležitou opatrností a zavedly účinná opatření zajišťující, aby investiční rozhodnutí jménem SKIPCP byla prováděna v souladu s cíli, investiční strategií a mezemi pro rizika dotyčného SKIPCP.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v rámci uplatňování politiky řízení rizik před uskutečněním investice a podle potřeby po zohlednění povahy zvažované investice formulovaly prognózy a provedly analýzy toho, jak investice ovlivní skladbu portfolia, likviditu a rizikově-výnosový profil SKIPCP. Analýzy musí být provedeny výlučně na základě spolehlivých a aktuálních kvantitativních i kvalitativních informací.
Při uzavírání, vedení nebo ukončení dohod se třetími osobami v souvislosti s prováděním řízení rizik jednají správcovské společnosti s náležitou dovedností, péčí a opatrností. Před uzavřením takovýchto dohod správcovské společnosti podniknou nezbytné kroky k ověření, zda je třetí osoba schopna vykonávat řízení rizik spolehlivě, profesionálně a účinně a má k tomu kapacity. Správcovská společnost stanoví metody pro průběžné posuzování úrovně výkonu třetí osoby.
ODDÍL 2
Nakládání s pokyny k upsání a vyplacení
Článek 24
Informační povinnosti v souvislosti s prováděním pokynů k upsání a vyplacení
1. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti po provedení pokynu podílníka k upsání nebo vyplacení podílníkovi prostřednictvím trvalého nosiče oznámily provedení pokynu co nejdříve, nejpozději však první pracovní den po jeho provedení, anebo pokud správcovská společnost dostává potvrzení od třetí strany, nejpozději první pracovní den po obdržení potvrzení od třetí strany.
První pododstavec se však nepoužije, pokud by oznámení obsahovalo tytéž údaje jako potvrzení, jež má podílníkovi bezodkladně zaslat jiná osoba.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje relevantní informace z tohoto seznamu:
a)
identifikační údaje správcovské společnosti;
b)
jméno či jiné označení podílníka;
c)
datum a čas přijetí pokynu a způsob platby;
d)
datum provedení pokynu;
e)
identifikační údaje SKIPCP;
f)
povaha pokynu (upsání nebo vyplacení);
g)
počet podílových jednotek, jichž se pokyn týká;
h)
jednotková hodnota, za kterou byly jednotky upsány nebo vyplaceny;
i)
referenční datum připsání;
j)
hodnota pokynu v hrubém vyjádření včetně poplatku za upsání nebo v čisté výši po odečtení poplatku za vyplacení;
k)
celková výše provizí a účtovaných výloh, případně rozepsaná na jednotlivé položky, pokud o to investor požádá.
3. V případě pokynů podílníka, které se provádějí pravidelně, správcovská společnost buď učiní kroky uvedené v odstavci 1, nebo podílníkovi poskytuje nejméně každých šest měsíců informace o daných obchodech uvedené v odstavci 2.
4. Správcovské společnosti poskytnou podílníkovi na požádání informace o stavu jeho pokynu.
ODDÍL 3
Provedení za nejlepších podmínek
Článek 25
Provádění rozhodnutí o obchodu jménem spravovaného SKIPCP
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby tehdy, když provádějí rozhodnutí o obchodu jménem spravovaného SKIPCP v rámci správy jeho portfolia, jednaly v nejlepším zájmu spravovaného SKIPCP.
2. Členské státy zajistí, aby pro účely odstavce 1 správcovské společnosti přijaly veškerá přiměřená opatření k tomu, aby dosáhly nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu, povaze nebo jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu. Konkrétní význam těchto faktorů se stanoví podle následujících kritérií:
a)
konkrétní cíle, investiční politika a rizika SKIPCP podle údajů v prospektu, nebo případně ve statutu či zakládacích dokumentech SKIPCP;
b)
povaha pokynu;
c)
povaha finančních nástrojů, které jsou předmětem tohoto pokynu;
d)
charakteristika převodních míst, do nichž lze tento pokyn nasměrovat.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby stanovily a zavedly účinná opatření ke splnění povinnosti podle odstavce 2. Správcovské společnosti zejména stanoví a zavedou politiku, která jim umožní dosáhnout nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP v souladu s odstavcem 2.
Správcovská společnost pro svou politiku týkající se provádění pokynů získá předchozí souhlas investiční společnosti. Správcovská společnost podílníkům zpřístupní patřičné informace o politice stanovené podle tohoto článku a jejích případných podstatných změnách.
4. Správcovské společnosti pravidelně sledují účinnost opatření a politiky týkající se provádění pokynů za účelem zjištění a nápravy případných nedostatků.
Správcovské společnosti tuto politiku dále každoročně posuzují. Posouzení se provede také vždy, když dojde k podstatné změně ovlivňující schopnost správcovské společnosti nadále dosahovat pro spravované SKIPCP nejlepších možných výsledků.
5. Správcovské společnosti jsou schopny doložit, že provádějí pokyny jménem SKIPCP v souladu se svou politikou pro provádění pokynů.
Článek 26
Zadávání pokynů k obchodu jménem SKIPCP k provedení jiným subjektům
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby tehdy, když zadávají pokyny k obchodu jménem spravovaných SKIPCP v rámci správy jejich portfolií k provedení jiným subjektům, jednaly v nejlepším zájmu spravovaných SKIPCP.
2. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti přijaly veškerá přiměřená opatření k tomu, aby dosáhly nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu, povaze nebo jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu. Konkrétní význam těchto faktorů se stanoví podle čl. 25 odst. 2.
Za tímto účelem správcovské společnosti stanoví a zavedou politiku, která jim umožní splnit povinnost uvedenou v prvním pododstavci. V rámci této politiky jsou pro jednotlivé druhy nástrojů určeny subjekty, jimž je možné zadávat pokyny k provedení. Správcovská společnost uzavírá dohody o provádění pokynů, pouze pokud jsou tyto dohody v souladu s povinnostmi stanovenými v tomto článku. Správcovská společnost zpřístupní podílníkům patřičné informace o politice stanovené podle tohoto odstavce a jejích případných podstatných změnách.
3. Správcovské společnosti pravidelně sledují účinnost politiky stanovené v souladu s odstavcem 2, a zejména kvalitu provádění pokynů ze strany subjektů uvedených v předmětné politice, a zjednají nápravu případných nedostatků.
Správcovské společnosti tuto politiku dále každoročně posuzují. Posouzení se provede také vždy, když dojde k podstatné změně ovlivňující schopnost správcovské společnosti nadále dosahovat pro spravované SKIPCP nejlepších možných výsledků.
4. Správcovské společnosti jsou schopny prokázat, že zadávají pokyny jménem SKIPCP v souladu s politikou stanovenou podle odstavce 2.
ODDÍL 4
Nakládání s pokyny
Článek 27
Obecné zásady
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily a zavedly postupy a opatření pro okamžité, spravedlivé a rychlé provádění portfoliových obchodů jménem SKIPCP.
Postupy a opatření zavedené správcovskými společnostmi splňují tyto podmínky:
a)
zajišťují, aby pokyny prováděné jménem SKIPCP byly neprodleně a přesně zaznamenány a alokovány;
b)
provádějí jinak srovnatelné pokyny SKIPCP v pořadí, v jakém byly podány, a neprodleně, ledaže by to znemožňovala povaha pokynu nebo aktuální podmínky na trhu nebo by to bylo v rozporu se zájmy SKIPCP.
Finanční nástroje nebo peněžní částky obdržené při vypořádání provedených pokynů jsou neprodleně a správně zaznamenány na účet příslušného SKIPCP.
2. Správcovská společnost nezneužije informace o nevyřízených pokynech SKIPCP a učiní veškeré přiměřené kroky k tomu, aby zabránila zneužití těchto informací ze strany svých příslušných osob.
Článek 28
Slučování a alokace pokynů k provedení obchodu
1. Členské státy nepřipustí, aby správcovské společnosti provedly pokyn SKIPCP společně s pokynem jiného SKIPCP nebo jiného klienta nebo s pokynem k obchodu na vlastní účet, pokud nejsou splněny tyto podmínky:
a)
musí být nepravděpodobné, že sloučení pokynů bude v souhrnu nevýhodné pro některý ze SKIPCP nebo některého z klientů, jejichž pokyny se mají sloučit;
b)
musí být vytvořena a zavedena pravidla alokace pokynů, která za dostatečně přesných podmínek zajistí spravedlivou alokaci sloučených pokynů, včetně stanovení toho, jak objem a cena pokynů určuje alokaci a zacházení s částečně provedenými pokyny.
2. Členské státy zajistí, aby správcovská společnost v případě, že sloučí pokyn SKIPCP s jedním nebo několika pokyny jiného SKIPCP nebo klienta a sloučený pokyn je proveden částečně, alokovala související obchody v souladu se svými pravidly pro alokaci.
3. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti, které sloučily obchody na vlastní účet s jedním nebo několika pokyny SKIPCP nebo jiných klientů, alokovaly související obchody způsobem, který nepoškozuje SKIPCP nebo jiného klienta.
4. Členské státy vyžadují, aby správcovská společnost v případě, že sloučí pokyn SKIPCP nebo jiného klienta s obchodem na vlastní účet a sloučený pokyn je proveden částečně, alokovala související obchody přednostně SKIPCP nebo jinému klientovi.
Jestliže však správcovská společnost může SKIPCP nebo svému jinému klientovi na základě rozumných důvodů prokázat, že by bez sloučení nebyla schopna pokyn provést za tak výhodných podmínek nebo vůbec, může alokovat obchod na vlastní účet proporcionálně v souladu se svými pravidly pro alokaci podle odst. 1 písm. b).
ODDÍL 5
Materiální stimuly
Článek 29
Ochrana nejlepších zájmů SKIPCP
1. Členské státy zajistí, aby se jednání správcovských společností nepovažovalo za čestné, spravedlivé a profesionální v souladu s nejlepšími zájmy SKIPCP, jestliže v souvislosti se správou investic a výkonem administrativních činností pro SKIPCP zaplatí nebo přijmou jakýkoli poplatek či provizi nebo poskytnou či přijmou jakékoli nepeněžní plnění, které nepatří mezi následující:
a)
poplatek, provize či nepeněžní plnění placené či poskytnuté SKIPCP nebo osobě, která SKIPCP zastupuje, nebo placené či poskytnuté SKIPCP nebo osobou, která SKIPCP zastupuje;
b)
poplatek, provize či nepeněžní plnění placené či poskytnuté třetí straně nebo osobě jednající jménem třetí strany nebo placené či poskytnuté třetí stranou nebo osobou jednající jménem třetí strany, pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
o existenci, povaze a výši poplatku, provize nebo plnění, případně o způsobu výpočtu jeho/její výše v případě, že jeho/její výši není možno zjistit, musí být SKIPCP informován jasně, komplexně, přesně a srozumitelně ještě před poskytnutím příslušné služby,
ii)
úhrada poplatku nebo provize či poskytnutí nepeněžního plnění musí mít účel zvýšení kvality příslušné služby a nesmí ohrozit splnění povinnosti správcovské společnosti jednat v nejlepším zájmu SKIPCP;
c)
řádné poplatky, které umožní poskytnutí příslušné služby nebo jsou pro tento účel nutné, včetně poplatků za úschovu, za vypořádání a směnu měn, odvodů vymáhaných regulačními orgány nebo právních poplatků, a které svou povahou nemohou vést k rozporu s povinnostmi správcovské společnosti jednat čestně, spravedlivě a profesionálně v souladu s nejlepšími zájmy SKIPCP.
2. Členské státy povolí správcovské společnosti, aby pro účely odst. 1 písm. b) bodu i) zveřejnila hlavní podmínky ujednání o poplatcích, provizi nebo nepeněžním plnění v souhrnné podobě za podmínky, že se zaváže na žádost podílníka zveřejnit další podrobnosti a tento závazek dodrží.
KAPITOLA V
NÁLEŽITOSTI STANDARDNÍ SMLOUVY MEZI DEPOZITÁŘEM A SPRÁVCOVSKOU SPOLEČNOSTÍ
(Čl. 23 odst. 5 a čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES)
Článek 30
Prvky týkající se postupů, které mají dodržet smluvní strany
Členské státy vyžadují, aby depozitář a správcovská společnost (dále v této kapitole jako „smluvní strany“) zahrnuly do písemné smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující náležitosti týkající se služeb poskytovaných smluvními stranami a postupů, které mají smluvní strany dodržet:
a)
popis postupů včetně postupů týkajících se úschovy a správy, které mají být přijaty pro každý typ majetku SKIPCP svěřený depozitáři;
b)
popis postupů, které je třeba dodržet v případě, že správcovská společnost předpokládá změnu statutu fondu nebo prospektu SKIPCP, a stanovení, kdy by měl být informován depozitář nebo kdy je k provedení změn nutný jeho předchozí souhlas;
c)
popis prostředků a postupů, kterými bude depozitář předávat správcovské společnosti všechny příslušné informace, jež správcovská společnost potřebuje k výkonu svých povinností, včetně popisu prostředků a postupů souvisejících s výkonem práv spojených s finančními nástroji a používaných prostředků a postupů, které umožňují správcovské společnosti a SKIPCP včasný a řádný přístup k informacím týkajícím se účtů SKIPCP;
d)
popis prostředků a postupů, které umožňují depozitáři přístup ke všem příslušným informacím, jež potřebuje k výkonu svých povinností;
e)
popis postupů, které depozitáři umožňují prošetřovat jednání správcovské společnosti a hodnotit kvalitu předávaných informací, včetně šetření na místě;
f)
popis postupů, kterými může správcovská společnost posuzovat výkon depozitáře ve vztahu k jeho smluvním povinnostem.
Článek 31
Prvky týkající se výměny informací a povinností spojených se zachováním důvěrnosti a s praním peněz
1. Členské státy vyžadují, aby smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující prvky týkající se výměny informací a povinností spojených se zachováním důvěrnosti a s praním peněz:
a)
seznam veškerých informací, které si potřebují vyměňovat SKIPCP, jeho správcovská společnost a depozitář v souvislosti s upsáním, vyplacením, emisí, zrušením nebo odkoupením podílových jednotek SKIPCP;
b)
povinnosti související se zachováním důvěrnosti, které mají smluvní strany dodržovat;
c)
případně informace o úkolech a povinnostech smluvních stran v souvislosti s prevencí praní peněz a financování terorismu.
2. Povinnosti uvedené v odst. 1 písm. b) je třeba stanovit tak, aby neomezovaly možnost příslušných orgánů domovského členského státu správcovské společnosti ani příslušných orgánů domovského členského státu SKIPCP získat přístup k příslušným dokumentům a informacím.
Článek 32
Prvky týkající se jmenování třetích osob
Pro případ, že depozitář nebo správcovská společnost předpokládají svěření svých povinností třetím osobám, vyžadují členské státy, aby obě smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující prvky:
a)
závazek obou smluvních stran, že budou pravidelně poskytovat informace o třetích osobách, kterým depozitář nebo správcovská společnost svěří výkon svých povinností;
b)
závazek, že na žádost jedné smluvní strany druhá smluvní strana poskytne informace o kritériích použitých k výběru třetí osoby a o krocích přijatých ke sledování výkonu činnosti vybrané třetí osoby;
c)
prohlášení, že na odpovědnost depozitáře podle článku 24 nebo článku 34 směrnice 2009/65/ES nemá vliv skutečnost, že všechen nebo některý majetek svěřil k úschově a správě třetí osobě.
Článek 33
Prvky týkající se možných změn a ukončení smlouvy
Členské státy vyžadují, aby smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující náležitosti týkající se změn a ukončení smlouvy:
a)
dobu platnosti smlouvy;
b)
podmínky, za nichž může být smlouva pozměněna nebo ukončena;
c)
podmínky nezbytné k usnadnění přechodu k jinému depozitáři a postup, jakým v případě přechodu depozitář zašle všechny příslušné informace jinému depozitáři.
Článek 34
Rozhodné právo
Členské státy vyžadují, aby smluvní strany ve smlouvě podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES uvedly, že se smlouva řídí právem domovského členského státu SKIPCP.
Článek 35
Elektronické předávání informací
Pokud se smluvní strany smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES dohodnou na elektronickém předávání některých nebo všech informací, které si vzájemně vyměňují, vyžadují členské státy, aby uvedená smlouva obsahovala ustanovení o vedení evidence o těchto informacích.
Článek 36
Oblast působnosti smlouvy
Členské státy mohou povolit, aby se smlouva podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES vztahovala na více než jeden SKIPCP, který správcovská společnost spravuje. V takovém případě je ve smlouvě uveden seznam SKIPCP, na něž se smlouva vztahuje.
Článek 37
Smlouva o poskytování služeb
Členské státy smluvním stranám umožní uvést podrobnosti o prostředcích a postupech uvedených v čl. 30 písm. c) a d) buď ve smlouvě podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES, nebo v samostatné písemné smlouvě.
KAPITOLA VI
ŘÍZENÍ RIZIK
(Čl. 51 odst. 1 směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Politika řízení rizik a měření rizik
Článek 38
Politika řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležitou a zdokumentovanou politiku řízení rizik, v jejímž rámci jsou určena rizika, kterým jsou nebo by mohly být jimi řízené SKIPCP vystaveny.
Politika řízení rizik obsahuje potřebné postupy, které správcovské společnosti umožní posoudit u každého jí spravovaného SKIPCP expozici SKIPCP vůči tržnímu riziku, riziku likvidity a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním rizikům, která mohou být pro každý jí spravovaný SKIPCP závažná, včetně provozního rizika.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby se v rámci politiky řízení rizik zaměřily alespoň na tyto prvky:
a)
metody, nástroje a opatření, která jim umožní splnit povinnosti stanovené v článcích 40 a 41;
b)
rozdělení odpovědnosti v souvislosti s řízením rizik v rámci správcovské společnosti.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují zajištění toho, aby v politice řízení rizik podle odstavce 1 byly uvedeny podmínky, obsah a frekvence podávání zpráv o výkonu funkce řízení rizik podle článku 12 správní radě a vedoucí osobě či osobám, a případně též dozorčímu orgánu.
3. Členské státy zajistí, aby pro účely odstavců 1 a 2 správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i SKIPCP, které spravují.
Článek 39
Posuzování, sledování a přezkum politiky řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby pravidelně posuzovaly, sledovaly a přezkoumávaly:
a)
přiměřenost a účinnost politiky řízení rizik a opatření, procesů a metod uvedených v článcích 40 a 41;
b)
míru, v jaké správcovská společnost dodržuje politiku řízení rizik a opatření, procesy a metody uvedené v článcích 40 a 41;
c)
přiměřenost a účinnost opatření přijatých k nápravě případných nedostatků v procesu řízení rizik.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby informovaly příslušné orgány svých domovských členských států o případných podstatných změnách v procesu řízení rizik.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány domovského členského státu správcovské společnosti kontrolovaly splnění požadavků stanovených v odstavci 1 průběžně, jakož i při udělení povolení.
ODDÍL 2
Procesy řízení rizik, expozice vůči riziku selhání protistrany a koncentrace emitenta
Článek 40
Měření a řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby přijaly náležitá a účinná opatření, procesy a metody:
a)
umožňující kdykoliv změřit rizika, kterým jsou nebo by mohly být jimi spravované SKIPCP vystaveny, a tato rizika řídit;
b)
zajišťující dodržování mezí pro celkovou expozici a riziko selhání protistrany v souladu s články 41 a 43.
Tato opatření, procesy a metody by měly být přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovských společností a SKIPCP, které spravují, jakož i v souladu s rizikovým profilem SKIPCP.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby pro účely odstavce 1 pro každý SKIPCP, který spravují, přijaly tato opatření:
a)
zavedly opatření, procesy a metody měření rizik nezbytné k zajištění, aby rizika přijatých pozic a jejich vliv na celkový rizikový profil byly přesně měřeny na základě důvěryhodných a spolehlivých údajů a aby opatření, procesy a metody měření rizik byly náležitým způsobem zdokumentovány;
b)
kde je to vhodné, prováděly pravidelné zpětné testování za účelem kontroly platnosti opatření pro měření rizik, mezi něž patří prognózy a odhady založené na modelech;
c)
kde je to vhodné, prováděly pravidelné zátěžové testy a analýzy scénářů za účelem podchycení rizik plynoucích z možných změn tržních podmínek, která by mohla mít nepříznivý dopad na SKIPCP;
d)
vytvořily, zavedly a udržovaly zdokumentovaný systém vnitřních omezení týkajících se opatření k řízení a kontrole příslušných rizik pro každý SKIPCP s přihlédnutím ke všem rizikům, která mohou mít pro SKIPCP zásadní význam, jak je uvedeno v článku 38, a při zajištění souladu s rizikovým profilem SKIPCP;
e)
zajistily, aby aktuální míra rizika byla v souladu se systémem mezí pro rizika každého SKIPCP uvedeným v písmenu d);
f)
vytvořily, zavedly a udržovaly náležité postupy, které v případě skutečného nebo předpokládaného porušení mezí pro rizika určitého SKIPCP zabezpečí včasné kroky k nápravě v nejlepším zájmu podílníků.
3. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti uplatňovaly vhodné postupy řízení rizika likvidity, aby mohly zajistit, že každý jimi spravovaný SKIPCP je schopen kdykoli splnit ustanovení čl. 84 odst. 1 směrnice 2009/65/ES.
Kde je to vhodné, provádějí správcovské společnosti zátěžové testy umožňující posouzení rizika likvidity SKIPCP za mimořádných okolností.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že u každého jimi spravovaného SKIPCP je profil investic SKIPCP z hlediska likvidity přiměřený politice vyplácení stanovené ve statutu fondu, zakládacích dokumentech nebo prospektu.
Článek 41
Výpočet celkové expozice
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby prováděly výpočet celkové expozice spravovaného SKIPCP uvedené v čl. 51 odst. 3 směrnice 2009/65/ES pomocí jednoho z těchto ukazatelů:
a)
přírůstkové expozice a pákového efektu, které spravovanému SKIPCP plynou z použití finančních derivátových nástrojů včetně vložených derivátů podle čl. 51 odst. 3 čtvrtého pododstavce směrnice 2009/65/ES a které nesmí překročit celkovou čistou hodnotu majetku SKIPCP;
b)
tržního rizika portfolia SKIPCP.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby výpočet celkové expozice SKIPCP prováděly alespoň jedenkrát denně.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit, aby celkovou expozici počítaly pomocí závazkového přístupu, metody hodnoty v riziku nebo jiných pokročilých metod měření rizik podle toho, co je vhodné. Pro účely tohoto ustanovení se „hodnotou v riziku“ rozumí míra nejvyšší očekávané ztráty při dané hladině spolehlivosti v konkrétním časovém období.
Členské státy od správcovských společností vyžadují zajištění toho, aby zvolená metoda výpočtu celkové expozice byla vhodná vzhledem k uplatňované investiční strategii SKIPCP, typům a složitosti použitých finančních derivátových nástrojů a podílu finančních derivátových nástrojů na portfoliu SKIPCP.
4. V případě, že SKIPCP v souladu s čl. 51 odst. 2 směrnice 2009/65/ES používá metody a nástroje zahrnující repo obchody nebo půjčky cenných papírů, jejichž účelem je zvýšit pákový efekt nebo expozici vůči tržnímu riziku, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby tyto transakce zohlednily při výpočtu celkové expozice.
Článek 42
Závazkový přístup
1. Používá-li se pro výpočet celkové expozice závazkový přístup, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby tento přístup používaly na všechny pozice plynoucí z finančních derivátových nástrojů včetně vložených derivátů podle čl. 51 odst. 3 čtvrtého pododstavce směrnice 2009/65/ES bez ohledu na to, zda jsou použity v rámci obecné investiční politiky SKIPCP, za účelem snížení rizika nebo za účelem účinné správy portfolia uvedené v čl. 51 odst. 2 zmíněné směrnice.
2. Používá-li se k výpočtu celkové expozice závazkový přístup, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby každou pozici plynoucí z finančních derivátových nástrojů převedly na tržní hodnotu rovnocenné pozice plynoucí z podkladového aktiva daného derivátu (standardní závazkový přístup).
Členské státy mohou správcovským společnostem povolit používání jiných metod výpočtu, které jsou rovnocenné standardnímu závazkovému přístupu.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit, aby při výpočtu celkové expozice zohlednily hedgingové a nettingové transakce v případech, kde tyto transakce nepodceňují zřejmá a podstatná rizika a jednoznačně vedou ke snížení expozice vůči rizikům.
4. Pokud použití finančních derivátových nástrojů nevede k dodatečné expozici SKIPCP, není nutné podkladovou expozici zahrnovat do výpočtu závazků.
5. Používá-li se závazkový přístup, není nutné do výpočtu celkové expozice zahrnovat dohody o dočasných výpůjčkách uzavřené jménem SKIPCP podle článku 83 směrnice 2009/65/ES.
Článek 43
Riziko selhání protistrany a koncentrace emitenta
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že riziko selhání protistrany plynoucí z OTC finančního derivátového nástroje bude odpovídat mezím stanoveným v článku 52 směrnice 2009/65/ES.
2. Při výpočtu expozice SKIPCP vůči protistraně v souladu s mezemi uvedenými v čl. 52 odst. 1 směrnice 2009/65/ES používají správcovské společnosti kladné ocenění smlouvy o OTC derivátu s touto protistranou podle aktuální tržní hodnoty („mark-to-market value“).
Správcovské společnosti mohou provést netting derivátových pozic SKIPCP se stejnou protistranou za předpokladu, že jsou schopny jménem SKIPCP právní cestou vymáhat nettingové dohody s touto protistranou. Netting je přípustný pouze ve vztahu k OTC derivátovým nástrojům s toutéž protistranou, nikoli ve vztahu k jiným případným expozicím SKIPCP s toutéž protistranou.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit snížení expozice SKIPCP vůči protistraně obchodu s OTC deriváty prostřednictvím přijetí zajištění. Přijaté zajištění je natolik likvidní, aby mohlo být rychle prodáno za cenu blízkou svému ocenění před prodejem.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby při výpočtu expozice vůči riziku selhání protistrany podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2009/65/ES zohlednily zajištění v případech, kdy správcovská společnost jménem SKIPCP předává zajištění protistraně OTC obchodu. Předané zajištění je možno zohlednit v čisté výši pouze za předpokladu, že správcovská společnost je schopna jménem SKIPCP právní cestou vymáhat nettingové dohody s danou protistranou.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby prováděly výpočet mezí pro koncentrace emitentů uvedených v článku 52 směrnice 2009/65/ES na základě podkladové expozice plynoucí z použití finančních derivátových nástrojů podle závazkového přístupu.
6. Pokud jde o expozici plynoucí z obchodů s OTC deriváty podle čl. 52 odst. 2 směrnice 2009/65/ES, členské státy od správcovských společností vyžadují, aby do výpočtu zahrnuly jakékoli expozice vůči riziku selhání protistrany obchodů s OTC deriváty.
ODDÍL 3
Postupy oceňování OTC derivátů
Článek 44
Postupy stanovení hodnoty OTC derivátů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby ověřovaly, že expozice SKIPCP vůči OTC derivátům jsou oceňovány reálnou hodnotou, která nevychází pouze z tržních kotací protistran obchodů s OTC deriváty a která splňuje kritéria stanovená v čl. 8 odst. 4 směrnice 2007/16/ES.
2. Pro účely odstavce 1 správcovské společnosti vytvoří, zavedou a udržují opatření a postupy zajišťující patřičné, transparentní a reálné ocenění expozice SKIPCP vůči OTC derivátům.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily náležité, přesné a nezávislé stanovení reálné hodnoty OTC derivátů.
Opatření a postupy oceňování jsou vhodné a přiměřené povaze a složitosti dotyčných OTC derivátů.
Pokud se na opatřeních a postupech souvisejících s oceňováním OTC derivátů podílejí výkonem určitých činností třetí strany, splní správcovské společnosti požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 a v čl. 23 odst. 4 druhém pododstavci.
3. Funkce řízení rizik je pro účely odstavců 1 a 2 pověřena zvláštními povinnostmi.
4. Opatření a postupy oceňování uvedené v odstavci 2 jsou náležitě zdokumentovány.
ODDÍL 4
Předávání informací o derivátových nástrojích
Článek 45
Zprávy o derivátových nástrojích
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby příslušným orgánům svého domovského členského státu předávaly alespoň jednou ročně zprávu s informacemi, které podávají pravdivý a reálný obraz o typech derivátových nástrojů použitých u každého jimi spravovaného SKIPCP, podkladových rizicích, kvantitativních omezeních a metodách zvolených k odhadu rizik spojených s derivátovými obchody.
2. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány domovského členského státu správcovské společnosti kontrolovaly řádnost a úplnost informací uvedených v odstavci 1 a aby měly možnost v případě potřeby zasáhnout.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 46
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 47
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 48
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 1. července 2010.
SMERNICA KOMISIE 2010/43/EÚ
z 1. júla 2010,
ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokiaľ ide o organizačné požiadavky, konflikty záujmov, pravidlá výkonu činnosti, riadenie rizík a obsah dohody medzi depozitárom a správcovskou spoločnosťou
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (1), a najmä na jej článok 12 ods. 3, článok 14 ods. 2, článok 23 ods. 6, článok 33 ods. 6 a článok 51 ods. 4,
keďže:
(1)
Pravidlá a terminológia, ktoré sa týkajú organizačných požiadaviek, konfliktov záujmov a pravidiel výkonu činnosti, by sa mali čo možno najviac zosúladiť s normami, ktoré boli zavedené v oblasti finančných služieb jednak smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (2), ako aj smernicou Komisie 2006/73/ES z 10. augusta 2006, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokiaľ ide o organizačné požiadavky a podmienky výkonu činnosti investičných spoločností, ako aj o vymedzené pojmy na účely uvedenej smernice (3). Vďaka tomuto zosúlaďovaniu, pri ktorom sa náležitým spôsobom zohľadnia špecifiká kolektívnej správy portfólia, by sa mali dosiahnuť rovnaké normy nielen medzi rôznymi odvetviami finančných služieb, ale aj v širšej oblasti správy aktív, v rámci ktorej niektoré členské štáty už rozšírili uplatňovanie určitých požiadaviek smernice 2006/73/ES aj na správcovské spoločnosti PKIPCP.
(2)
Tieto pravidlá by bolo vhodné prijať v podobe smernice, aby sa vykonávacie ustanovenia mohli prispôsobiť špecifikám konkrétneho trhového a právneho systému v každom členskom štáte. Smernica okrem toho umožní dosiahnuť maximálnu mieru súladu s režimom zavedeným smernicou 2006/73/ES.
(3)
Napriek tomu, že zásady ustanovené v tejto smernici majú všeobecnú platnosť pre všetky správcovské spoločnosti, sú dostatočne pružné na zabezpečenie toho, aby ich uplatňovanie, ako aj dohľad príslušných orgánov nad ich uplatňovaním boli primerané a zohľadňovali povahu, rozsah a zložitosť obchodnej činnosti správcovskej spoločnosti, ako aj rozmanitosť podnikov patriacich do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/65/ES a odlišnú povahu rozličných PKIPCP, ktoré môžu byť spravované správcovskou spoločnosťou.
(4)
Pokiaľ to umožňujú právne predpisy členského štátu, správcovské spoločnosti by mali mať možnosť poveriť vykonávaním niektorých zo svojich činností tretie strany. V súlade s tým by sa mali interpretovať aj vykonávacie pravidlá. Správcovská spoločnosť by mala vykonať predovšetkým hĺbkovú analýzu, aby vzhľadom na povahu funkcií, ktoré má vykonávať tretia strana, posúdila, či je možné považovať podnik vykonávajúci tieto činnosti za kvalifikovaný a schopný vykonávať predmetné funkcie. Tretia strana by preto mala v súvislosti s príslušnou delegovanou činnosťou splniť všetky organizačné požiadavky a požiadavky týkajúce sa konfliktu záujmov. Rovnako z toho vyplýva, že správcovská spoločnosť by mala overiť, či tretia strana prijala náležité opatrenia s cieľom splniť uvedené požiadavky, a mala by účinným spôsobom sledovať, či tretia strana tieto požiadavky dodržiava. Ak je za uplatňovanie pravidiel upravujúcich delegované činnosti zodpovedná poverená strana, na sledovanie delegovaných činností by sa mali uplatňovať rovnocenné organizačné požiadavky a požiadavky týkajúce sa konfliktov záujmov. Správcovská spoločnosť by pri hĺbkovej analýze mala byť schopná zohľadniť skutočnosť, že tretia strana, na ktorú sa príslušné činnosti delegujú, bude často podliehať smernici 2004/39/ES.
(5)
V snahe predísť tomu, aby sa na správcovské spoločnosti uplatňovali odlišné normy ako na investičné spoločnosti, ktoré neurčili správcovskú spoločnosť, mali by uvedené investičné spoločnosti podliehať rovnakým pravidlám výkonu činnosti a rovnakým ustanoveniam týkajúcim sa konfliktov záujmov a riadenia rizík ako správcovské spoločnosti. Pravidlá tejto smernice týkajúce sa administratívnych postupov a mechanizmu vnútornej kontroly by sa preto mali v záujme dodržiavania osvedčených postupov uplatňovať tak na správcovské spoločnosti, ako aj na investičné spoločnosti, ktoré neurčili správcovskú spoločnosť, pričom by sa mala zohľadniť zásada proporcionality.
(6)
Podľa smernice 2009/65/ES sa od správcovských spoločností vyžaduje, aby uplatňovali riadne administratívne postupy. V záujme splnenia tejto požiadavky by správcovské spoločnosti mali zaviesť dobre zdokumentovanú organizačnú štruktúru, v rámci ktorej budú jasne rozdelené zodpovednosti a vďaka ktorej sa zabezpečí dobrá výmena informácií medzi všetkými zainteresovanými stranami. Správcovské spoločnosti by mali zaviesť aj systémy, ktoré zaručia ochranu informácií a kontinuitu ich obchodnej činnosti a ktoré budú postačujúce na to, aby si mohli plniť svoje povinnosti v prípadoch, že niektoré z ich činností budú vykonávať tretie strany.
(7)
Správcovské spoločnosti by si mali udržiavať dostatočné zdroje, najmä na zamestnanie personálu s náležitými schopnosťami, vedomosťami a skúsenosťami, aby boli schopné plniť si svoje úlohy.
(8)
Pokiaľ ide o bezpečné postupy spracovávania údajov a povinnosť zrekonštruovať všetky transakcie, na ktorých sa zúčastňuje PKIPCP, správcovská spoločnosť by mala zaviesť opatrenia, ktoré umožnia včasné a správne zaznamenanie každej transakcie vykonanej v mene PKIPCP.
(9)
Účtovníctvo je jednou z kľúčových oblastí pri spravovaní PKIPCP. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa účtovné postupy bližšie špecifikovali vo vykonávacích právnych predpisoch. V tejto smernici by sa preto mala potvrdiť zásada, podľa ktorej by všetky aktíva a pasíva PKIPCP alebo jeho podfondov mali byť priamo identifikovateľné a účty by mali byť oddelené. Navyše, ak existujú rôzne triedy akcií, napríklad v závislosti od výšky správnych poplatkov, z účtovníctva by sa mala dať priamo zistiť čistá hodnota aktív týchto rozličných tried.
(10)
Jasné rozdelenie zodpovedností medzi vrcholovým manažmentom a orgánom dohľadu zohráva kľúčovú úlohu pri zavádzaní vhodných mechanizmov vnútornej kontroly v zmysle požiadaviek smernice 2009/65/ES. To znamená, že vrcholový manažment by mal niesť zodpovednosť za vykonávanie všeobecnej investičnej politiky, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) č. 583/2010 z 1. júla 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokiaľ ide o kľúčové informácie pre investorov a podmienky, ktoré treba splniť pri poskytovaní kľúčových informácií pre investorov alebo prospektu na trvalom médiu inom ako papier alebo prostredníctvom webových stránok (4). Vrcholový manažment by mal niesť zodpovednosť aj za investičné stratégie, ktoré sú všeobecnými ukazovateľmi strategického umiestňovania aktív PKIPCP, a za investičné techniky, ktoré sú potrebné na účely primeraného a účinného vykonávania investičnej politiky. Jasným rozdelením zodpovedností by sa mala zaručiť existencia primeranej kontroly, aby sa zabezpečilo, že aktíva PKIPCP sa budú investovať v súlade so zmluvnými podmienkami alebo stanovami podniku a v súlade s platnými právnymi predpismi a že sa budú dodržiavať rizikové limity každého PKIPCP. Rozdeľovanie zodpovedností by malo byť v súlade s úlohou a zodpovednosťami vrcholového manažmentu a orgánu dohľadu, tak ako sú ustanovené v platných vnútroštátnych právnych predpisoch a vo vnútroštátnych kódexoch pre správu a riadenie spoločností. Je možné, že vo vrcholovom manažmente bude viacero členov predstavenstva alebo všetci členovia predstavenstva.
(11)
S cieľom zabezpečiť, aby mala správcovská spoločnosť primeraný kontrolný mechanizmus, je nevyhnutné zaviesť stálu funkcia overovania súladu s predpismi a funkciu vnútorného auditu. Funkcia overovania súladu s predpismi by mala byť navrhnutá tak, aby sa zabezpečilo odhalenie akéhokoľvek rizika, že si správcovská spoločnosť nebude dodržiavať svoje povinnosti vyplývajúce zo smernice 2009/65/ES. Funkcia auditu by mala byť zameraná na overovanie a posúdenie rôznych kontrolných postupov a administratívnych opatrení zavedených správcovskou spoločnosťou.
(12)
Je nevyhnutné, aby sa správcovským spoločnostiam umožnila istá pružnosť pri organizovaní činností spojených s riadením rizík. Ak nie je vhodné alebo primerané, aby mala správcovská spoločnosť samostatnú funkciu riadenia rizík, mala by byť schopná preukázať aspoň to, že prijala špeciálne ochranné opatrenia proti konfliktom záujmov, vďaka ktorým môže nezávisle vykonávať činnosti spojené s riadením rizík.
(13)
Smernica 2009/65/ES ukladá správcovským spoločnostiam povinnosť zaviesť pravidlá pre osobné transakcie. V súlade so smernicou 2006/73/ES by správcovské spoločnosti mali zabrániť svojim zamestnancom, ktorí sa dostanú do konfliktu záujmov alebo ktorí disponujú dôvernými informáciami v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu) (5), aby uzatvárali osobné transakcie pomocou zneužitých informácií, ktoré získali počas vykonávania svojej profesionálnej činnosti.
(14)
V smernici 2009/65/ES sa od správcovských spoločností požaduje zabezpečenie toho, aby sa každá portfóliová transakcia, na ktorej sa zúčastňuje PKIPCP, dala zrekonštruovať od jej zadania, podľa jednotlivých zúčastnených strán, jej povahy a času a miesta jej vykonania. Z uvedeného dôvodu je nutné ustanoviť požiadavky týkajúce sa zaznamenávania portfóliových transakcií a pokynov na upisovanie a spätné odkupovanie.
(15)
V smernici 2009/65/ES sa od správcovských spoločností PKIPCP požaduje, aby zaviedli vhodné mechanizmy na zabezpečenie spravodlivého zaobchádzania s PKIPCP v prípadoch, ak sa nedá vyhnúť konfliktom záujmov. Správcovské spoločnosti by preto mali zaistiť, že v takýchto prípadoch bude urýchlene informovaný vrcholový manažment alebo iný príslušný vnútorný orgán správcovskej spoločnosti v záujme toho, aby mohli prijať rozhodnutia potrebné na zabezpečenie spravodlivého zaobchádzania s PKIPCP a jeho podielnikmi.
(16)
Od správcovských spoločností by sa malo požadovať, aby prijali, uplatňovali a zachovávali účinnú a primeranú stratégiu na uplatňovanie hlasovacích práv spojených s finančnými nástrojmi v držbe PKIPCP, ktorý spravujú, s cieľom zabezpečiť, že sa tieto práva budú uplatňovať výlučne v prospech PKIPCP. Informácie súvisiace so stratégiou a jej uplatňovaním by mali byť voľne dostupné pre investorov, a to aj prostredníctvom webovej stránky. Aj prípadné rozhodnutie neuplatňovať hlasovacie práva sa môže považovať za určitých okolností za rozhodnutie, ktoré je výlučne v prospech PKIPCP, v závislosti od jeho investičnej stratégie. Nemala by sa však vylúčiť možnosť, aby hlasovala samotná investičná spoločnosť alebo aby dala osobitné pokyny na hlasovanie svojej správcovskej spoločnosti.
(17)
Povinnosť informovať vrcholový manažment alebo iný príslušný vnútorný orgán správcovskej spoločnosti v záujme toho, aby mohli prijať potrebné rozhodnutia, by nemala brániť správcovským spoločnostiam a PKIPCP v tej povinnosti, aby oznámili, napríklad vo svojich pravidelných správach, také prípady, keď organizačné alebo administratívne opatrenia týkajúce sa konfliktu záujmov nie sú dostatočné na to, aby s náležitou istotou zaručili, že sa zabráni riziku škody. V rámci tohto oznamovania by sa malo vysvetliť a zdôvodniť rozhodnutie prijaté správcovskou spoločnosťou, a to aj vtedy, keď ide o rozhodnutie nekonať, berúc do úvahy vnútorné politiky a postupy prijaté na identifikáciu konfliktov záujmov, na ich predchádzanie a ich riešenie.
(18)
Smernica 2009/65/ES ukladá správcovským spoločnostiam povinnosť, aby konali v najlepšom záujme PKIPCP, ktorý spravujú, ako aj v záujme integrity trhu. Isté spôsoby správania, napríklad časovanie trhu („market timing“) a oneskorené obchodovanie, môžu mať škodlivý dosah na podielnikov a môžu narúšať fungovanie trhu. Správcovské spoločnosti by preto mali zaviesť vhodné postupy, aby zabránili takýmto zneužívajúcim praktikám. Správcovské spoločnosti by okrem toho mali zaviesť vhodné postupy na ochranu voči neprimeraným poplatkom a činnostiam ako nadmerné obchodovanie, zohľadňujúc investičné ciele a politiku PKIPCP.
(19)
Správcovské spoločnosti by okrem toho mali konať v najlepšom záujme PKIPCP aj vtedy, keď priamo vykonávajú pokyny na obchodovanie v mene PKIPCP, ktorý spravujú, alebo keď ich vykonávaním poverujú tretie strany. Pri vykonávaní pokynov v mene PKIPCP by správcovské spoločnosti mali prijať všetky primerané kroky, aby dosiahli čo možno najlepší stály výsledok v prospech PKIPCP, zohľadňujúc cenu, náklady, rýchlosť, pravdepodobnosť vykonania a vyrovnania, veľkosť a povahu pokynu alebo iné aspekty súvisiace s vykonávaním pokynu.
(20)
S cieľom zabezpečiť, aby správcovské spoločnosti konali dostatočne kvalifikovane, starostlivo a obozretne, v najlepšom záujme PKIPCP, ktorý spravujú, ako sa vyžaduje v smernici 2009/65/ES, je nutné ustanoviť pravidlá pre vybavovanie pokynov.
(21)
Niektoré poplatky, provízie alebo nepeňažné výnosy, ktoré by správcovská spoločnosť mohla vyplatiť, alebo ktoré by jej mohli byť vyplatené, by nemali byť povolené, pretože by mohli mať dosah na dodržiavanie požiadaviek ustanovených v smernici 2009/65/ES, podľa ktorých by správcovská spoločnosť mala konať čestne, spravodlivo a profesionálne, v najlepšom záujme PKIPCP. Z uvedeného dôvodu je nutné, aby sa stanovili jasné pravidlá špecifikujúce podmienky, za ktorých sa poskytnutie poplatkov, provízií a nepeňažných výnosov nepovažuje za porušenie týchto zásad.
(22)
Cezhraničné operácie správcovskej spoločnosti predstavujú novú výzvu z hľadiska vzťahov medzi správcovskou spoločnosťou a depozitárom PKIPCP. S cieľom zabezpečiť nevyhnutnú právnu istotu by sa v tejto smernici mali bližšie určiť hlavné prvky dohody medzi depozitárom PKIPCP a správcovskou spoločnosťou, ak je táto správcovská spoločnosť usadená v inom členskom štáte ako domovskom členskom štáte PKIPCP. Vzhľadom na to, že je potrebné zabezpečiť, aby táto dohoda riadne slúžila svojmu účelu, je nutné ustanoviť kolízne normy, ktoré sa odchyľujú od článkov 3 a 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 zo 17. júna 2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (Rím I) (6), a to takým spôsobom, aby príslušnými právnymi predpismi pre túto dohodu boli právne predpisy domovského členského štátu PKIPCP.
(23)
Smernicou 2009/65/ES sa ukladá povinnosť stanoviť kritériá na posúdenie primeranosti postupu riadenia rizík uplatňovaného správcovskou spoločnosťou. Tieto kritériá sa zameriavajú na zavedenie primeranej a zdokumentovanej politiky riadenia rizík, ktorú majú uplatňovať správcovské spoločnosti. Táto politika by mala umožniť správcovským spoločnostiam, aby posúdili riziká pozícií prijatých v rámci portfólií, ktoré spravujú, a aby posúdili vplyv týchto jednotlivých rizík na celkový rizikový profil portfólia. Organizácia politiky riadenia rizík by mala byť vhodná a primeraná vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť činností správcovskej spoločnosti a činností PKIPCP, ktorý spravuje.
(24)
Kritériom na posúdenie primeranosti postupu riadenia rizík je aj pravidelné posudzovanie, monitorovanie a preskúmanie politiky riadenia rizík správcovskými spoločnosťami. Toto kritérium zahŕňa aj preskúmanie účinnosti opatrení prijatých na riešenie nedostatkov pri uplatňovaní postupu riadenia rizík.
(25)
Vzhľadom na to, že ide o hlavný prvok kritérií na posúdenie primeranosti postupov riadenia rizík, správcovské spoločnosti by mali prijať primerané a účinné techniky merania rizík, aby mohli kedykoľvek zmerať riziká, ktorým je vystavený alebo ktorým by mohol byť vystavený nimi riadený PKIPCP. Tieto požiadavky sa zakladajú na spoločných postupoch schválených príslušnými orgánmi členských štátov. Zahŕňajú jednak kvantitatívne merania, pokiaľ ide o kvantifikovateľné riziká, ako aj kvalitatívne metódy. Systémy spracovania elektronických údajov a nástroje používané na výpočet kvantitatívnych meraní by mali byť prepojené vzájomne alebo s aplikáciami pre kontakt s klientmi a účtovnými aplikáciami. Techniky merania rizík by mali umožniť primerané meranie rizík v obdobiach so zvýšenou turbulenciou na trhu a mali byť preskúmané zakaždým, keď je to v záujme podielnikov. Mali by umožniť aj primerané posúdenie koncentrácie a interakcie medzi príslušnými rizikami na úrovni portfólia.
(26)
Cieľom funkčného systému riadenia rizík je to, aby správcovské spoločnosti dodržiavali investičné limity stanovené v smernici 2009/65/ES, ako sú napríklad limity pre celkové riziko a riziko protistrany. Z uvedeného dôvodu by sa mali ustanoviť kritériá, ako by sa malo vypočítať celkové riziko a riziko protistrany.
(27)
Pri stanovovaní týchto kritérií je nevyhnutné, aby sa v tejto smernici vyjasnilo, ako sa môže vypočítať celkové riziko, konkrétne pomocou záväzkového prístupu, prístupu hodnoty v riziku („value-at-risk“) alebo pokročilých metód merania rizika. Mali by sa ustanoviť aj hlavné prvky metódy, podľa ktorej by mala správcovská spoločnosť vypočítať riziko protistrany. Pri uplatňovaných týchto pravidiel by sa mali zohľadniť podmienky, za ktorých sa tieto metódy používajú, vrátane zásad vyvinutých príslušnými orgánmi spolupracujúcimi v rámci Výboru európskych regulačných orgánov pre cenné papiere, ktorými sa majú riadiť takéto dohody o finančných zárukách s cieľom obmedziť vystavenie PKIPCP voči riziku protistrany, ako aj dohody o zaistení („hedging“) a dohody o započítaní („netting“).
(28)
V súlade so smernicou 2009/65/ES sa správcovským spoločnostiam ukladá povinnosť uplatňovať postup na presné a nezávislé oceňovanie hodnoty mimoburzových derivátov (ďalej len „OTC deriváty“). V tejto smernici sa preto ustanovujú podrobné pravidlá tohto postupu v súlade so smernicou Komisie 2007/16/ES z 19. marca 2007, ktorou sa implementuje smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), pokiaľ ide o objasnenie niektorých vymedzení pojmov (7). V záujme dodržiavania osvedčených postupov by správcovské spoločnosti mali uplatňovať tieto požiadavky na nástroje, ktoré vystavujú PKIPC rizikám nesprávneho oceňovania, ktoré sú rovnocenné s rizikami, ktoré predstavujú OTC deriváty, ako napríklad riziká spojené s nelikvidnosťou a/alebo zložitosťou štruktúry vyplácania. Správcovské spoločnosti by teda mali prijať opatrenia a postupy v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 44 na účely oceňovania menej likvidných alebo zložitých prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu, ktoré si vyžadujú použitie metód oceňovania založených na modeloch.
(29)
Podľa smernice 2009/65/ES je správcovská spoločnosť povinná poskytnúť príslušným orgánom informácie o druhoch derivátových nástrojov, do ktorých investoval PKIPCP, o podkladových rizikách spojených s týmito nástrojmi, platných kvantitatívnych limitoch a metódach zvolených na odhadovanie rizík spojených s týmito transakciami. V tejto smernici by sa mal špecifikovať obsah a postupy, ktoré má dodržiavať správcovská spoločnosť pri plnení svojich povinností.
(30)
Výbor európskych regulačných orgánov pre cenné papiere zriadený rozhodnutím Komisie 2009/77/ES (8) bol požiadaný o technickú radu.
(31)
Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,
PRIJALA TÚTO SMERNICU:
KAPITOLA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy
Touto smernicou sa ustanovujú vykonávacie pravidlá smernice 2009/65/ES:
1.
ktorými sa bližšie určujú postupy a opatrenia uvedené v článku 12 ods. 1 druhom pododseku písm. a) a požiadavky na štruktúru a organizáciu, ktorými sa majú minimalizovať konflikty záujmov v zmysle článku 12 ods. 1 druhého pododseku písm. b);
2.
ktorými sa ustanovujú kritériá toho, ako konať čestne a spravodlivo, s náležitou odbornosťou, obozretnosťou a starostlivosťou, a to v najlepšom záujme PKIPCP, a kritériá na identifikáciu jednotlivých druhov konfliktov záujmov; ktorými sa bližšie určujú zásady požadované na zabezpečenie účinného využívania zdrojov; ktorými sa vymedzujú jednotlivé kroky, ktoré by sa mali prijať na účely identifikácie, zabránenia, riadenia alebo odhalenia konfliktu záujmov v zmysle článku 14 ods. 1 a 2;
3.
ktoré sa týkajú prvkov, ktoré musia byť začlenené do dohôd medzi depozitárom a správcovskou spoločnosťou v súlade s článkom 23 ods. 5 a článkom 33 ods. 5 a
4.
ktoré sa týkajú postupu riadenia rizík uvedeného v článku 51 ods. 1 smernice, najmä kritérií na posúdenie primeranosti postupu riadenia rizík uplatňovaného správcovskou spoločnosťou, ako aj jej politiky a postupov riadenia rizík a opatrení, postupov a techník merania a riadenia rizík v spojitosti s týmito kritériami.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1. Táto smernica sa uplatňuje na správcovské spoločnosti, ktoré vykonávajú správu podniku kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) v zmysle článku 6 ods. 2 smernice 2009/65/ES.
Kapitola V tejto smernice sa uplatňuje aj na depozitárov, ktorí vykonávajú svoje funkcie v súlade s ustanoveniami kapitoly IV a kapitoly V oddielu 3 smernice 2009/65/ES.
2. Ustanovenia tejto kapitoly, kapitoly II článku 12 a kapitol III, IV a VI sa uplatňujú mutatis mutandis na investičné spoločnosti, ktoré neurčili žiadnu správcovskú spoločnosť povolenú podľa smernice 2009/65/ES.
V takýchto prípadoch sa pod „správcovskou spoločnosťou“ rozumie „investičná spoločnosť“.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto smernice sa okrem pojmov vymedzených v smernici 2009/65/ES uplatňuje aj toto vymedzenie pojmov:
1.
„klient“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, alebo akýkoľvek iný podnik vrátane PKIPCP, ktorému správcovská spoločnosť poskytuje službu kolektívnej správy portfólia alebo služby podľa článku 6 ods. 3 smernice 2009/65/ES;
2.
„podielnik“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu vlastniacu jeden alebo viacero podielových listov v PKIPCP;
3.
„príslušná osoba“ vo vzťahu k správcovskej spoločnosti znamená ktorúkoľvek z týchto osôb:
a)
riaditeľ, partner alebo rovnocenná osoba, alebo manažér správcovskej spoločnosti;
b)
zamestnanec správcovskej spoločnosti, ako aj akákoľvek iná fyzická osoba, ktorej služby sú k dispozícii a pod kontrolou správcovskej spoločnosti a ktorá sa podieľa na poskytovaní služieb kolektívnej správy portfólia správcovskou spoločnosťou;
c)
fyzická osoba, ktorá sa priamo podieľa na poskytovaní služieb pre správcovskú spoločnosť na základe dohody o splnomocnení tretích strán na účely poskytovania služieb kolektívnej správy portfólia správcovskou spoločnosťou;
4.
„vrcholový manažment“ znamená osobu alebo osoby, ktoré skutočne riadia činnosť správcovskej spoločnosti v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. b) smernice 2009/65/ES;
5.
„predstavenstvo“ znamená predstavenstvo správcovskej spoločnosti;
6.
„orgán dohľadu“ znamená príslušné osoby alebo orgán či orgány zodpovedné za dohľad nad vrcholovým manažmentom a za posudzovanie a pravidelné preskúmavanie primeranosti a účinnosti postupov riadenia rizík, ako aj politík, opatrení a postupov zavedených s cieľom dodržiavať povinnosti ustanovené v smernici 2009/65/ES;
7.
„riziko protistrany“ znamená riziko straty pre PKIPCP vyplývajúce zo skutočnosti, že protistrana v rámci transakcie by si nemusela splniť svoje záväzky pred konečným vyrovnaním peňažných tokov v rámci transakcie;
8.
„riziko likvidity“ znamená riziko, že sa pozícia v portfóliu PKIPCP nebude môcť predať, zlikvidovať alebo uzatvoriť za obmedzených nákladov a za dostatočne krátky čas, čím sa ohrozí schopnosť PKIPCP kedykoľvek si splniť povinnosť ustanovenú v článku 84 ods. 1 smernice 2009/65/ES;
9.
„trhové riziko“ znamená riziko straty pre PKIPCP vyplývajúce z fluktuácie trhovej hodnoty pozícií v portfóliu PKIPCP, ktorú možno pripísať zmenám trhových premenných, ako sú úrokové miery, devízové kurzy, ceny akcií a komodít alebo zhoršenie úverovej spoľahlivosti emitenta;
10.
„operačné riziko“ znamená riziko straty pre PKIPCP vyplývajúce z neprimeraných vnútorných postupov a nedostatkov súvisiacich s personálom a systémami v správcovskej spoločnosti alebo z vonkajších udalostí a zahŕňa právne a dokumentačné riziko a riziko vyplývajúce z postupov obchodovania, vyrovnávania a oceňovania vykonávaných v mene PKIPCP.
Pojem „predstavenstvo“ vymedzený v prvom odseku bode 5 nezahŕňa dozornú radu v prípadoch, ak majú správcovské spoločnosti duálnu štruktúru zloženú z predstavenstva a dozornej rady.
KAPITOLA II
ADMINISTRATÍVNE POSTUPY A KONTROLNÉ MECHANIZMY
(Článok 12 ods. 1 písm. a) a článok 14 ods. 1 písm. c) smernice 2009/65/ES)
ODDIEL 1
Všeobecné zásady
Článok 4
Všeobecné požiadavky na postupy a organizáciu
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby splnili tieto požiadavky:
a)
zaviedli, uplatňovali a zachovávali postupy rozhodovania a organizačnú štruktúru, v ktorej sa jasným a zdokumentovaným spôsobom špecifikujú hierarchické vzťahy a prideľujú funkcie a zodpovednosti;
b)
zabezpečili, aby boli príslušné osoby oboznámené s postupmi, ktoré musia dodržiavať v záujme riadneho plnenia svojich povinností;
c)
zaviedli, uplatňovali a zachovávali primerané mechanizmy vnútornej kontroly slúžiace na zaistenie súladu s rozhodnutiami a postupmi na všetkých úrovniach správcovskej spoločnosti;
d)
zaviedli, uplatňovali a zachovávali účinný mechanizmus vnútorného podávania správ a oznamovania informácií na všetkých úrovniach správcovskej spoločnosti, ako aj účinné vymieňanie informácií so všetkými zainteresovanými tretími stranami;
e)
primeraným a usporiadaným spôsobom viedli záznamy o svojej činnosti a vnútornej organizácii.
Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti zohľadnili povahu, rozsah a zložitosť obchodnej činnosti správcovskej spoločnosti, ako aj povahu a škálu služieb a aktivít vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali systémy a postupy, ktoré sú primerané z hľadiska ochrany bezpečnosti, integrity a dôvernosti informácií berúc do úvahy povahu daných informácií.
3. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali primeranú politiku kontinuity obchodnej činnosti, ktorá má zabezpečiť, aby sa v prípade prerušenia ich systémov a postupov uchovali základné údaje a funkcie a aby sa pokračovalo v poskytovaní ich služieb a činností, alebo ak to nie je možné, aby sa umožnila včasná obnova týchto údajov a funkcií a včasná obnova poskytovania služieb a činností.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali účtovné metódy a postupy, ktoré im umožnia, aby včas predložili príslušnému orgánu na jeho žiadosť finančné správy, ktoré zodpovedajú pravdivému a objektívnemu pohľadu na ich finančnú situáciu a ktoré sú v súlade so všetkými platnými účtovnými normami a pravidlami.
5. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby monitorovali a pravidelne prehodnocovali primeranosť a účinnosť svojich systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a opatrení zavedených v súlade s odsekmi 1 až 4 a aby prijali primerané opatrenia na nápravu všetkých nedostatkov.
Článok 5
Zdroje
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zamestnávali zamestnancov so schopnosťami, znalosťami a odbornosťou nevyhnutnou na plnenie povinností, ktoré im boli zverené.
2. Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti disponovali dostatočnými zdrojmi a odbornými kapacitami na účinné monitorovanie činností, ktoré vykonávajú tretie strany na základe dohody so správcovskou spoločnosťou, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík spojených s týmito dohodami.
3. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že výkon viacerých funkcií príslušnými osobami nebráni a pravdepodobne ani nebude brániť týmto osobám v tom, aby riadnym, čestným a profesionálnym spôsobom plnili ktorúkoľvek z týchto funkcií.
4. Členské štáty zabezpečia, aby na účely ustanovené v odsekoch 1, 2 a 3 správcovské spoločnosti zohľadnili povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti a povahu a škálu služieb a aktivít vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.
ODDIEL 2
Administratívne a účtovné postupy
Článok 6
Vybavovanie sťažností
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali účinné a transparentné postupy na primerané a rýchle vybavovanie sťažností prijatých od investorov.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že o každej sťažnosti a opatreniach prijatých na jej riešenie bude vedený záznam.
3. Investori musia mať možnosť bezplatne podať sťažnosť. Informácie týkajúce sa postupov uvedených v odseku 1 sa bezplatne sprístupnia investorom.
Článok 7
Elektronické spracovanie údajov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby prijali náležité opatrenia na zabezpečenie vhodných elektronických systémov, ktoré umožnia včasné a náležité zaznamenanie každej portfóliovej transakcie alebo pokynu na upísanie či spätné odkúpenie v záujme dodržiavania ustanovení článkov 14 a 15.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili vysokú úroveň bezpečnosti počas elektronického spracovávania údajov, a prípadne aj integritu a dôvernosť zaznamenaných informácií.
Článok 8
Účtovné postupy
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili uplatňovanie účtovných politík a postupov uvedených v článku 4 ods. 4 v záujme zabezpečenia ochrany podielnikov.
Účtovníctvo PKIPCP sa vedie takým spôsobom, aby všetky aktíva a pasíva PKIPCP mohli byť priamo a kedykoľvek identifikovateľné.
Ak má PKIPCP viaceré podfondy, za každý podfond sa musí viesť oddelené účtovníctvo.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali účtovné politiky a postupy v súlade s účtovnými pravidlami domovského členského štátu PKIPCP s cieľom zabezpečiť, aby sa dala presne vypočítať čistá hodnota aktíva každého PKIPCP na základe účtovníctva a aby sa pokyny na upisovanie a spätné odkupovanie mohli riadne vykonávať s touto čistou hodnotou aktíva.
3. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli primerané postupy s cieľom zabezpečiť riadne a presné oceňovanie aktív a pasív PKIPCP v súlade s platnými pravidlami uvedenými v článku 85 smernice 2009/65/ES.
ODDIEL 3
Mechanizmy vnútornej kontroly
Článok 9
Kontrola vykonávaná vrcholovým manažmentom a orgánom dohľadu
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby pri vnútornom rozdeľovaní funkcií zabezpečili, že za dodržiavanie povinností ustanovených v smernici 2009/65/ES správcovskou spoločnosťou bude niesť zodpovednosť vrcholový manažment, a prípadne orgán dohľadu.
2. Správcovská spoločnosť zabezpečí, aby jej vrcholový manažment:
a)
niesol zodpovednosť za vykonávanie všeobecnej investičnej politiky v prípade každého spravovaného PKIPCP, ktorá je prípadne vymedzená v prospekte, zmluvných podmienkach alebo stanovách investičnej spoločnosti;
b)
dohliadal na schvaľovanie investičných stratégií každého spravovaného PKIPCP;
c)
niesol zodpovednosť za zabezpečovanie toho, aby mala správcovská spoločnosť stálu a účinnú funkciu overovania súladu s predpismi, ako sa ustanovuje v článku 10, a to aj vtedy, ak túto funkciu vykonáva tretia strana;
d)
zabezpečil a pravidelne overoval, že všeobecná investičná politika, investičné stratégie a rizikové limity každého spravovaného PKIPCP sú riadne a účinne vykonávané a dodržiavané, a to aj vtedy, ak túto funkciu riadenia rizika vykonáva tretia strana;
e)
schválil a pravidelne preskúmaval primeranosť vnútorných postupov na prijímanie investičných rozhodnutí v prípade každého spravovaného PKIPCP s cieľom zabezpečiť, aby boli tieto rozhodnutia v súlade so schválenými investičnými stratégiami;
f)
schválil a pravidelne preskúmaval politiku riadenia rizík a opatrenia, postupy a techniky na vykonávanie tejto politiky, ako sa uvádza v článku 38, vrátane systému rizikových limitov v prípade každého spravovaného PKIPCP.
3. Správcovská spoločnosť okrem toho zabezpečí, aby jej vrcholový manažment a prípadne jej orgán dohľadu:
a)
posúdil a pravidelne preskúmaval účinnosť politík, opatrení a postupov zavedených na dodržiavanie povinností vyplývajúcich zo smernice 2009/65/ES;
b)
prijal náležité opatrenia na riešenie akýchkoľvek nedostatkov.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že ich vrcholový manažment bude často, najmenej však raz ročne, dostávať písomné správy o dodržiavaní súladu s predpismi, vnútornom audite a riadení rizík, v ktorých bude uvedené najmä to, či boli v prípade akýchkoľvek nedostatkov prijaté primerané nápravné opatrenia.
5. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že ich vrcholový manažment bude pravidelne dostávať správy o plnení investičných stratégií a vnútorných postupov na prijímanie investičných rozhodnutí uvedených v odseku 2 písmenách b) až e).
6. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností zabezpečiť, aby orgán dohľadu, ak existuje, pravidelne dostával písomné správy o náležitostiach uvedených v odseku 4.
Článok 10
Stála funkcia overovania súladu s predpismi
1. Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti zaviedli, uplatňovali a zachovávali primerané politiky a postupy na identifikáciu akéhokoľvek rizika, že si správcovská spoločnosť nesplní svoje povinnosti ustanovené v smernici 2009/65/ES, ako aj s tým spojených rizík, a aby zaviedli primerané opatrenia a postupy, ktoré majú minimalizovať takéto riziká a umožniť príslušným orgánom, aby účinne uplatňovali svoje právomoci podľa uvedenej smernice.
Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti zohľadnili povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti, ako aj povahu a škálu služieb a aktivít vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli a zachovávali stálu a účinnú funkciu overovania súladu s predpismi, ktorá je vykonávaná nezávisle a spočíva v plnení týchto úloh:
a)
monitorovanie a pravidelné posudzovanie primeranosti a účinnosti opatrení, politík a postupov zavedených v súlade s odsekom 1 a opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov v plnení povinností správcovskou spoločnosťou;
b)
poskytovanie poradenstva a pomoci príslušným osobám zodpovedným za poskytovanie služieb a vykonávanie činností s cieľom zabezpečiť, aby si správcovské spoločnosti plnili povinnosti ustanovené v smernici 2009/65/ES.
3. V záujme toho, aby sa povinnosti vyplývajúce z funkcie overovania súladu s predpismi podľa odseku 2 mohli plniť riadnym a nezávislým spôsobom, správcovské spoločnosti zaistia, aby boli splnené tieto podmienky:
a)
osoba vykonávajúca funkciu overovania súladu s predpismi musí mať potrebnú právomoc, zdroje, odbornú spôsobilosť a prístup ku všetkým dôležitým informáciám;
b)
musí byť vymenovaný kontrolór súladu, ktorý bude zodpovedný za funkciu overovania súladu s predpismi, ako aj za časté, najmenej však výročné podávanie správ o dodržiavaní súladu vrcholovému manažmentu, pričom v týchto správach sa uvedie najmä to, či boli prijaté náležité nápravné opatrenia v prípade akýchkoľvek nedostatkov;
c)
príslušné osoby podieľajúce sa na vykonávaní funkcie overovania súladu s predpismi sa nesmú podieľať na poskytovaní služieb alebo vykonávaní činností, ktoré monitorujú;
d)
metóda odmeňovania príslušných osôb podieľajúcich sa na vykonávaní funkcie overovania súladu s predpismi nesmie ohroziť ich objektivitu a nesmie existovať ani riziko ohrozenia ich objektivity.
Od správcovskej spoločnosti sa však nepožaduje, aby dodržiavala požiadavky uvedené v prvom pododseku písmene c) alebo písmene d), ak je schopná preukázať, že tieto požiadavky sú vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť jej obchodnej činnosti a vzhľadom na povahu a škálu jej služieb a aktivít neprimerané a že jej funkcia overovania súladu s predpismi je aj naďalej účinne vykonávaná.
Článok 11
Stála funkcia vnútorného auditu
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, pokiaľ je to vhodné a primerané vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť ich obchodnej činnosti a vzhľadom na povahu a škálu aktivít kolektívneho spravovania portfólia vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti, aby zaviedli a zachovávali funkciu vnútorného auditu, ktorá je oddelená a nezávislá od ostatných funkcií a aktivít správcovskej spoločnosti.
2. Funkcia vnútorného auditu uvedená v prvom odseku spočíva v týchto úlohách:
a)
zavádzanie, uplatňovanie a zachovávanie plánu auditu s cieľom preskúmať a prehodnotiť primeranosť a účinnosť systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a opatrení správcovskej spoločnosti;
b)
vydávanie odporúčaní na základe výsledku práce vykonanej v súlade s písmenom a);
c)
overovanie dodržiavania odporúčaní uvedených v písmene b);
d)
predkladanie správy o záležitostiach vnútorného auditu v súlade s článkom 9 ods. 4.
Článok 12
Stála funkcia riadenia rizík
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli a zachovávali stálu funkciu riadenia rizík.
2. Stála funkcia riadenia rizík uvedená v odseku 1 je hierarchicky i funkčne nezávislá od prevádzkových jednotiek.
Členské štáty však smú povoliť správcovským spoločnostiam, aby sa odchýlili od tejto povinnosti, ak je odchýlka vhodná a primeraná vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť obchodnej činnosti správcovskej spoločnosti a spravovaného PKIPCP.
Správcovská spoločnosť je schopná preukázať, že boli prijaté vhodné ochranné opatrenia proti konfliktom záujmov, ktoré umožnia nezávislé vykonávanie činností riadenia rizík, a že jej postup riadenia rizík spĺňa požiadavky uvedené v článku 51 smernice 2009/65/ES.
3. Stála funkcia riadenia rizík spočíva v týchto úlohách:
a)
vykonávanie politiky a postupov riadenia rizík;
b)
zabezpečovanie súladu so systémom rizikových limitov PKIPCP vrátane zákonných limitov pre celkové riziko a riziko protistrany v súlade s článkami 41, 42 a 43;
c)
poskytovanie poradenstva predstavenstvu, pokiaľ ide o identifikáciu rizikového profilu každého spravovaného PKIPCP;
d)
podávanie pravidelných správ predstavenstvu, ako aj orgánu dohľadu, v prípade že existuje, o týchto záležitostiach:
i)
súlad medzi aktuálnymi úrovňami rizík, ktoré podstupuje každý spravovaný PKIPCP, a rizikovým profilom schváleným pre daný PKIPCP;
ii)
dodržiavanie príslušných systémov rizikových limitov v prípade každého spravovaného PKIPCP;
iii)
primeranosť a účinnosť postupu riadenia rizík, pričom sa uvádza najmä to, či boli prijaté náležité nápravné opatrenia v prípade akýchkoľvek nedostatkov;
e)
poskytovanie pravidelných správ vrcholovému manažmentu o aktuálnej úrovni rizika, ktoré podstupuje každý spravovaný PKIPCP, a každom skutočnom alebo predvídateľnom porušení ich limitov, s cieľom zabezpečiť prijatie urýchlených a primeraných opatrení;
f)
preskúmanie a prípadne podporovanie opatrení a postupov na oceňovanie OTC, ako sa uvádza v článku 44.
4. Osoba vykonávajúca stálu funkciu riadenia rizík má potrebnú právomoc a prístup ku všetkým náležitým informáciám, ktoré sú nevyhnutné na plnenie úloh stanovených v odseku 3.
Článok 13
Osobné transakcie
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali primerané opatrenia s cieľom zabrániť každej príslušnej osobe, ktorá vykonáva činnosti, ktoré môžu viesť ku konfliktu záujmov, alebo ktorá má vďaka vykonávaniu činností v mene správcovskej spoločnosti prístup k dôverným informáciám v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 2003/6/ES alebo k iným dôverným informáciám týkajúcim sa PKIPCP alebo transakcií s PKIPCP alebo pre PKIPCP, aby sa zúčastňovala na týchto aktivitách:
a)
uzatvárala osobnú transakciu, ktorá spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií:
i)
táto osoba má zakázané uzatvoriť takúto osobnú transakciu v zmysle smernice 2003/6/ES;
ii)
transakcia je spojená so zneužitím alebo nezákonným zverejnením dôverných informácií;
iii)
transakcia je v rozpore alebo pravdepodobne bude v rozpore s niektorou povinnosťou správcovskej spoločnosti podľa smernice 2009/65/ES alebo podľa smernice 2004/39/ES;
b)
radila akejkoľvek inej osobe alebo nabádala akúkoľvek inú osobu, inak než počas riadneho výkonu svojich pracovných povinností alebo zmluvy na poskytovanie služieb, aby uzavrela transakciu s finančnými nástrojmi, na ktorú by sa v prípade, že by išlo o osobnú transakciu príslušnej osoby, vzťahovalo písmeno a) tohto odseku alebo písmená a) alebo b) článku 25 ods. 2 smernice 2006/73/ES, alebo ktorá by predstavovala iný spôsob zneužitia informácií súvisiacich s nevybavenými pokynmi;
c)
bez toho, aby bol dotknutý článok 3 písm. a) smernice 2003/6/ES, oznamovala akejkoľvek inej osobe, inak než počas riadneho výkonu svojich pracovných povinností alebo zmluvy na poskytovanie služieb, akékoľvek informácie alebo názory, ak táto príslušná osoba vie, alebo by mala primerane vedieť, že v dôsledku tohto zverejnenia iná osoba prijme alebo by mohla prijať ktorékoľvek z týchto opatrení:
i)
uzavrieť transakciu s finančnými nástrojmi, na ktorú by sa v prípade, že by išlo o osobnú transakciu príslušnej osoby, vzťahovalo písmeno a) tohto odseku alebo písmená a) alebo b) článku 25 ods. 2 smernice 2006/73/ES, alebo ktorá by predstavovala iný spôsob zneužitia informácií súvisiacich s nevybavenými pokynmi;
ii)
radiť inej osobe alebo nabádať inú osobu, aby uzavrela takúto transakciu.
2. Opatrenia požadované v odseku 1 sú navrhnuté najmä tak, aby zabezpečili, že:
a)
každá príslušná osoba, na ktorú sa vzťahuje odsek 1, bude informovaná o obmedzeniach týkajúcich sa osobných transakcií, ako aj o opatreniach zavedených správcovskou spoločnosťou v súvislosti s osobnými transakciami a so zverejňovaním informácií v súlade s odsekom 1;
b)
správcovská spoločnosť bude okamžite informovaná o akejkoľvek osobnej transakcii, ktorú uzavrela príslušná osoba, a to buď oznámením o tejto transakcii, alebo inými postupmi, ktoré umožňujú správcovskej spoločnosti identifikáciu takýchto transakcií;
c)
bude uchovaný záznam o osobnej transakcii oznámenej správcovskej spoločnosti alebo identifikovanej správcovskou spoločnosťou, ako aj o každom povolení alebo zákaze vydanom v súvislosti s takouto transakciou.
V prípade, že niektoré činnosti vykonávajú tretie strany, správcovská spoločnosť zabezpečí na účely prvého pododseku písmena b), aby subjekt vykonávajúci túto činnosť uchovával záznamy o osobných transakciách, ktoré uzavrela akákoľvek príslušná osoba, a aby okamžite poskytol tieto informácie správcovskej spoločnosti na jej požiadanie.
3. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na tieto druhy osobných transakcií:
a)
osobné transakcie uskutočnené v rámci diskrecionárneho poskytovania služieb pri správe portfólia, pokiaľ v súvislosti s touto transakciou nedošlo k predchádzajúcej komunikácii medzi správcom portfólia a príslušnou osobou alebo inou osobou, na účet ktorej je transakcia vykonaná;
b)
osobné transakcie s PKIPCP alebo s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania, ktoré podliehajú dohľadu v zmysle právnych predpisov členského štátu vyžadujúcich rovnomerné rozloženie stupňa rizika v ich aktívach, ak príslušná osoba alebo ktorákoľvek iná osoba, na účet ktorej sú transakcie vykonané, sa nezúčastňuje na správe tohto podniku.
4. Pojem „osobná transakcia“ má na účely odsekov 1, 2 a 3 tohto článku rovnaký význam ako v článku 11 smernice 2006/73/ES.
Článok 14
Zaznamenávanie portfóliových transakcií
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby v prípade každej portfóliovej transakcie súvisiacej s PKIPCP zabezpečili, že sa vykoná okamžitý záznam informácie, ktorý bude postačujúci na rekonštrukciu podrobností o pokyne a vykonanej transakcii.
2. Záznam uvedený v odseku 1 obsahuje:
a)
názov alebo iné označenie PKIPCP a meno osoby konajúcej v mene PKIPCP;
b)
podrobné informácie nevyhnutné na identifikáciu predmetného nástroja;
c)
množstvo;
d)
druh pokynu alebo transakcie;
e)
cenu;
f)
v prípade pokynov dátum a presný čas odovzdania pokynu a meno alebo iné označenie osoby, ktorej bol pokyn odovzdaný, alebo v prípade transakcií dátum a presný čas rozhodnutia o vykonaní obchodu a dátum a presný čas vykonania obchodu;
g)
meno osoby odovzdávajúcej pokyn alebo vykonávajúcej transakciu;
h)
pokiaľ bol pokyn odvolaný, dôvody tohto odvolania;
i)
v prípade vykonaných transakcií identifikáciu protistrany a miesta vykonania.
Na účely prvého pododseku písmena i) sa „miestom vykonania“ rozumie regulovaný trh, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 bode 14 smernice 2004/39/ES, multilaterálny obchodný systém, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 bode 15 smernice 2004/39/ES, systematický internalizátor, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 bode 7 smernice 2004/39/ES, alebo tvorca trhu či iný poskytovateľ likvidity, alebo útvar, ktorý vykonáva v tretej krajine funkciu, ktorá je podobná funkciám vykonávaným niektorým z vyššie uvedených subjektov.
Článok 15
Záznamy o pokynoch na upisovanie a spätné odkupovanie
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby prijali všetky náležité kroky s cieľom zabezpečiť, aby boli pokyny na upisovanie a spätné odkupovanie PKIPCP centralizované a zaznamenávané ihneď po ich prijatí.
2. Tento záznam musí obsahovať tieto informácie:
a)
príslušný PKIPCP;
b)
osobu vydávajúcu alebo odovzdávajúcu pokyn;
c)
osobu prijímajúcu pokyn;
d)
dátum a čas pokynu;
e)
podmienky a spôsoby platby;
f)
druh pokynu;
g)
dátum vykonania pokynu;
h)
počet upísaných alebo spätne odkúpených podielových listov;
i)
cena za upísanie alebo spätné odkúpenie v prípade každého podielového listu;
j)
celková hodnota upísaných alebo spätne odkúpených podielových listov;
k)
hrubá hodnota pokynu vrátane poplatkov za upísanie alebo čistá hodnota po odpočítaní nákladov na spätné odkúpenie.
Článok 16
Požiadavky na vedenie záznamov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby uchovali záznamy uvedené v článkoch 14 a 15 najmenej počas piatich rokov.
Príslušné orgány však môžu vo výnimočných prípadoch vyžadovať, aby správcovské spoločnosti uchovávali všetky alebo niektoré z týchto záznamov dlhšiu dobu, a to v závislosti od povahy nástroja alebo portfóliovej transakcie, pokiaľ je to potrebné na to, aby príslušný orgán mohol vykonávať svoje funkcie dohľadu v súlade so smernicou 2009/65/ES.
2. Po skončení platnosti povolenia na činnosť správcovskej spoločnosti môžu členské štáty alebo príslušné orgány požadovať, aby správcovská spoločnosť naďalej uchovávala záznamy uvedené v odseku 1 až do uplynutia päťročnej lehoty.
Ak správcovská spoločnosť prenesie svoje zodpovednosti v súvislosti s PKIPCP na inú správcovskú spoločnosť, členské štáty alebo príslušné orgány môžu požadovať, aby sa prijali také opatrenia, ktoré tejto druhej spoločnosti umožnia prístup k záznamom za posledných päť rokov.
3. Záznamy sa uchovávajú na dátovom nosiči, ktorý umožňuje uložiť informácie takým spôsobom, aby ich príslušný orgán mohol v budúcnosti použiť, a v takej podobe a takým spôsobom, aby boli splnené tieto podmienky:
a)
príslušný orgán musí mať k záznamom ľahký prístup a musí byť schopný zrekonštruovať všetky kľúčové fázy spracovania každej portfóliovej transakcie;
b)
musí byť možné jednoducho zistiť akékoľvek opravy či iné zmeny, ako aj pôvodný obsah záznamov pred týmito opravami alebo zmenami;
c)
so záznamami sa nesmie dať inak manipulovať alebo ich meniť.
KAPITOLA III
KONFLIKT ZÁUJMOV
(Článok 12 ods. 1 písm. b) a článok 14 ods. 1 písm. d) a ods. 2 písm. c) smernice 2009/65/ES)
Článok 17
Kritériá na identifikáciu konfliktov záujmov
1. Členské štáty zaistia, aby na účely identifikácie jednotlivých druhov konfliktov záujmov, ktoré vznikajú v priebehu poskytovania služieb alebo vykonávania činností a ktorých existencia môže poškodiť záujmy PKIPCP, správcovské spoločnosti ako minimálne kritérium zohľadnili otázku, či sa správcovská spoločnosť alebo príslušná osoba, alebo osoba, ktorá je priamo či nepriamo prepojená so správcovskou spoločnosťou prostredníctvom kontroly, nachádza v ktorejkoľvek z nasledujúcich situácií, či už v dôsledku poskytovania služieb kolektívnej správy portfólia alebo iným spôsobom:
a)
správcovská spoločnosť alebo uvedená osoba pravdepodobne dosiahne finančný zisk alebo predíde finančnej strate na úkor PKIPCP;
b)
správcovská spoločnosť alebo uvedená osoba má záujem na výsledku služby alebo činnosti poskytovanej PKIPCP alebo inému klientovi alebo na výsledku transakcie uskutočnenej v mene PKIPCP alebo iného klienta, pričom sa tento záujem líši od záujmu PKIPCP na tomto výsledku;
c)
správcovská spoločnosť alebo uvedená osoba má finančnú alebo inú motiváciu uprednostniť záujem iného klienta alebo skupiny klientov pred záujmami PKIPCP;
d)
správcovská spoločnosť alebo uvedená osoba vykonáva rovnaké činnosti pre PKIPCP a pre iného klienta alebo klientov, ktorí nie sú PKIPCP;
e)
správcovská spoločnosť alebo uvedená osoba dostáva alebo dostane v súvislosti s činnosťami kolektívnej správy portfólia poskytovanými PKIPCP od osoby, ktorá nie je PKIPCP, stimul vo forme peňazí, tovaru alebo služieb, ktorý nie je bežnou províziou alebo poplatkom za túto službu.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby pri identifikovaní jednotlivých druhov konfliktov záujmov zohľadnili:
a)
záujmy správcovskej spoločnosti vrátane záujmov vyplývajúcich z toho, že patrí do istej skupiny, alebo z vykonávania služieb a činností, záujmy klientov a povinnosti správcovskej spoločnosti voči PKIPCP;
b)
záujmy dvoch alebo viacerých spravovaných PKIPCP.
Článok 18
Politika v oblasti konfliktov záujmov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali účinnú politiku v oblasti konfliktov záujmov. Táto politika sa stanoví v písomnej podobe a je primeraná vzhľadom na veľkosť a organizáciu správcovskej spoločnosti a vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť jej obchodnej činnosti.
Ak je správcovská spoločnosť súčasťou skupiny, v politike sa zohľadní aj každá okolnosť, o ktorej spoločnosť vie alebo o ktorej by mala vedieť, ktorá môže vyústiť do konfliktu záujmov v dôsledku štruktúry a obchodných činností ostatných členov skupiny.
2. Politika v oblasti konfliktov záujmov zavedená v súlade s odsekom 1 musí:
a)
identifikovať v súvislosti s činnosťami kolektívnej správy portfólia vykonávanými správcovskou spoločnosťou alebo v jej mene, také okolnosti, ktoré predstavujú konflikt záujmov alebo môžu viesť ku konfliktu záujmov, ktorý znamená značné riziko poškodenia záujmov PKIPCP alebo jedného alebo viacerých klientov;
b)
špecifikovať postupy, ktoré sa majú dodržiavať, a opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom vyriešiť takéto konflikty.
Článok 19
Nezávislosť pri riešení konfliktov záujmov
1. Členské štáty zaistia, aby postupy a opatrenia stanovené v článku 18 ods. 2 písm. b) boli navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby príslušné osoby vykonávajúce rôzne obchodné činnosti, pri ktorých dochádza ku konfliktom záujmov, vykonávali tieto činnosti na takej úrovni nezávislosti, ktorá je úmerná veľkosti a činnostiam správcovskej spoločnosti a skupiny, do ktorej patrí, ako aj závažnosti rizika poškodenia záujmov klientov.
2. Postupy, ktoré sa majú dodržiavať, a opatrenia, ktoré sa majú prijať v súlade s článkom 18 ods. 2 písm. b), obsahujú nasledujúce požiadavky, pokiaľ sú nevyhnutné a primerané na to, aby mohla správcovská spoločnosť zabezpečiť požadovaný stupeň nezávislosti:
a)
účinné postupy na zamedzenie alebo na kontrolu výmeny informácií medzi príslušnými osobami vykonávajúcimi činnosti kolektívnej správy portfólia, ktoré predstavujú riziko konfliktu záujmov, ak by výmena týchto informácií mohla poškodiť záujmy jedného alebo viacerých klientov;
b)
samostatný dohľad nad príslušnými osobami, ktorých hlavné úlohy spočívajú vo vykonávaní činností kolektívnej správy portfólia v mene klientov alebo investorov alebo v poskytovaní služieb klientom alebo investorom, ktorých záujmy môžu byť konflikte, alebo ktoré inak zastupujú rôzne záujmy, ktoré môžu byť konflikte, vrátane záujmov správcovskej spoločnosti;
c)
odstránenie akejkoľvek priamej spojitosti medzi odmeňovaním príslušných osôb, ktoré vykonávajú predovšetkým jednu činnosť, a odmeňovaním či príjmami iných príslušných osôb, ktoré vykonávajú predovšetkým inú činnosť, ak zo vzťahu medzi týmito činnosťami môže vyplynúť konflikt záujmov;
d)
opatrenia, ktoré bránia ktorejkoľvek osobe alebo ju obmedzujú v tom, aby neprimerane ovplyvňovala spôsob, akým príslušná osoba vykonáva činnosti kolektívnej správy portfólia;
e)
opatrenia na zamedzenie alebo kontrolu súbežnej alebo postupnej účasti príslušnej osoby do vykonávania samostatných činností kolektívnej správy portfólia, ak takáto účasť môže poškodiť náležité riešenie konfliktov záujmov.
Ak prijatie alebo vykonávanie jedného alebo viacerých uvedených opatrení a postupov nezaručí požadovaný stupeň nezávislosti, členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby prijali také alternatívne alebo dodatočné opatrenia alebo postupy, ktoré sú na tieto účely potrebné a vhodné.
Článok 20
Riadenie činností, pri ktorých dochádza ku škodlivému konfliktu záujmov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby viedli a pravidelne aktualizovali záznamy o každom druhu činností kolektívnej správy portfólia vykonávaných správcovskou spoločnosťou alebo v jej mene, v rámci ktorých vznikol konflikt záujmov predstavujúci značné riziko poškodenia záujmov jedného alebo viacerých PKIPCP alebo iných klientov, alebo v rámci ktorých by mohlo dôjsť k vzniku takéhoto konfliktu, pokiaľ ide o prebiehajúce činnosti kolektívnej správy portfólia.
2. Členské štáty požadujú, aby v prípade, že organizačné alebo administratívne opatrenia prijaté správcovskou spoločnosťou na účely riešenia konfliktov záujmov nie sú dostatočné na to, aby s náležitou istotou zabezpečili, že sa zabráni rizikám poškodenia záujmov PKIPCP alebo jeho podielnikov, vrcholový manažment alebo iný príslušný vnútorný orgán správcovskej spoločnosti boli urýchlene informovaní, aby mohli prijať nevyhnutné rozhodnutia na zabezpečenie toho, že správcovská spoločnosť bude v každom prípade konať v najlepšom záujme PKIPCP a jeho podielnikov.
3. Správcovská spoločnosť oznámi situácie uvedené v odseku 2 investorom prostredníctvom akéhokoľvek primeraného trvalého média a vysvetlí svoje rozhodnutie.
Článok 21
Stratégie uplatňovania hlasovacích práv
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby vyvinuli primerané a účinné stratégie, ktoré budú definovať, kedy a ako treba uplatňovať hlasovacie práva viazané na nástroje držané v spravovaných portfóliách, tak aby sa konalo výlučne v prospech príslušného PKIPCP.
2. V stratégii uvedenej v odseku 1 sa stanovia opatrenia a postupy s cieľom:
a)
sledovať príslušné dianie v podniku;
b)
zabezpečiť, aby bolo uplatňovanie hlasovacích práv v súlade s investičnými cieľmi a politikou príslušného PKIPCP;
c)
zabrániť akýmkoľvek konfliktom záujmov vyplývajúcim z uplatňovania hlasovacích práv alebo ich riešiť.
3. Stručný opis stratégií uvedených v odseku 1 sa sprístupní investorom.
Podrobné informácie o opatreniach prijatých na základe týchto stratégií sa sprístupnia podielnikom bezplatne a na ich požiadanie.
KAPITOLA IV
PRAVIDLÁ VÝKONU ČINNOSTI
(Článok 14 ods. 1 písm. a), b) a ods. 2 písm. a), b) smernice 2009/65/ES)
ODDIEL 1
Všeobecné zásady
Článok 22
Povinnosť konať v najlepšom záujme PKIPCP a jeho podielnikov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že sa bude s podielnikmi spravovaného PKIPCP zaobchádzať spravodlivo.
Správcovské spoločnosti zabránia tomu, aby sa záujmy akejkoľvek skupiny podielnikov kládli nad záujmy akejkoľvek inej skupiny podielnikov.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby uplatňovali primerané politiky a postupy zabraňujúce zneužívajúcim praktikám, o ktorých sa dá odôvodnene predpokladať, že nepriaznivo ovplyvnia stabilitu a integritu trhu.
3. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že v prípade PKIPCP, ktorý spravujú, budú používať čestné, správne a transparentné cenové modely a systémy oceňovania s cieľom splniť si povinnosť konať v najlepšom záujme podielnikov. Správcovské spoločnosti musia byť schopné preukázať, že portfóliá PKIPCP boli ocenené presne.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby konali takým spôsobom, aby zabránili účtovaniu neprimeraných nákladov PKIPCP a jeho podielnikom.
Článok 23
Požiadavky na povinnú starostlivosť
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby v najlepšom záujme PKIPCP a v záujme integrity trhu zabezpečili vysokú mieru starostlivosti pri výbere a priebežnom monitorovaní investícií.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaručili, že budú dostatočne poznať aktíva, do ktorých PKIPCP investuje, a že im budú dostatočne rozumieť.
3. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli písomne zdokumentované politiky a postupy súvisiace s povinnou starostlivosťou a aby uplatňovali účinné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že investičné rozhodnutia prijímané v mene PKIPCP budú vykonávané v súlade s cieľmi, investičnou stratégiou a rizikovými limitmi PKIPCP.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby pri vykonávaní svojich politík riadenia rizík a v prípade potreby po zohľadnení povahy plánovanej investície sformulovali predpovede a vykonali analýzy, v ktorých posúdia vplyv danej investície na zloženie portfólia PKIPCP, likviditu a profil rizík a výnosnosti ešte pred vykonaním investície. Analýzy sa smú vykonať iba na základe informácií, ktoré sú spoľahlivé a aktuálne, a to tak z kvantitatívneho, ako aj kvalitatívneho hľadiska.
Pri uzatváraní, vedení alebo ukončovaní dohôd s tretími stranami, ktoré súvisia s vykonávaním riadenia rizík, postupujú správcovské spoločnosti s náležitou odbornosťou, starostlivosťou a obozretnosťou. Predtým, ako takého dohody uzatvoria, správcovské spoločnosti prijmú nevyhnutné kroky s cieľom overiť, či je tretia strana schopná vykonávať činnosti spojené s riadením rizík spoľahlivo, profesionálne a účinne. Správcovská spoločnosť zavedie metódy na účely priebežného hodnotenia výkonnosti tretej strany.
ODDIEL 2
Vybavovanie pokynov na upisovanie a spätné odkupovanie
Článok 24
Povinnosti podávať správy v súvislosti s vykonávaním pokynov na upisovanie a spätné odkupovanie
1. Členské štáty zabezpečia, že ak správcovské spoločnosti vykonali pokyn podielnika na upísanie alebo spätné odkúpenie, musia podielnikovi čo najskôr zaslať na trvalom dátovom nosiči oznámenie potvrdzujúce vykonanie pokynu, avšak najneskôr v prvý obchodný deň po jeho vykonaní alebo, ak potvrdenie prijala správcovská spoločnosť od tretej strany, najneskôr v prvý obchodný deň po prijatí potvrdenia od tretej strany.
Prvý pododsek sa neuplatňuje vtedy, ak by oznámenie obsahovalo rovnaké informácie ako potvrdenie, ktoré má byť okamžite zaslané podielnikovi inou osobou.
2. Oznámenie uvedené v odseku 1 zahŕňa v náležitých prípadoch tieto informácie:
a)
identifikačné údaje správcovskej spoločnosti;
b)
meno alebo iné označenie podielnika;
c)
dátum a čas prijatia pokynu a spôsob platby;
d)
dátum vykonania;
e)
identifikačné údaje PKIPCP;
f)
druh pokynu (upísanie alebo spätné odkúpenie);
g)
počet dotknutých podielových listov;
h)
hodnotu, za ktorú sa podielové listy upisujú alebo spätne odkupujú;
i)
referenčný dátum pripísania;
j)
hrubú hodnotu pokynu vrátane poplatkov za upísanie alebo čistú hodnotu po odpočítaní nákladov na spätné odkúpenie;
k)
celkovú sumu účtovaných provízií a výdavkov a na žiadosť investora rozpis obsahujúci jednotlivé položky.
3. V prípade takých pokynov podielnika, ktoré sa vykonávajú pravidelne, správcovské spoločnosti buď prijmú opatrenie ustanovené v odseku 1, alebo poskytnú podielnikovi v súvislosti s uvedenými transakciami aspoň raz za šesť mesiacov informácie uvedené v odseku 2.
4. Správcovské spoločnosti poskytnú podielnikovi na jeho žiadosť informácie o stave jeho pokynu.
ODDIEL 3
Najlepší spôsob vykonania pokynu
Článok 25
Vykonávanie rozhodnutí o obchodovaní v mene spravovaného PKIPCP
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby pri vykonávaní rozhodnutí o obchodovaní v mene spravovaného PKIPCP pri spravovaní jeho portfólia konali v najlepšom záujme spravovaného PKIPCP.
2. Na účely odseku 1 členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti prijali všetky primerané kroky v záujme dosiahnutia najlepších možných výsledkov pre PKIPCP pri zohľadnení ceny, nákladov, rýchlosti, pravdepodobnosti vykonania a vyrovnania, veľkosti a povahy pokynu alebo iných aspektov súvisiacich s vykonávaním pokynu. Význam týchto faktorov sa určí na základe týchto kritérií:
a)
ciele, investičná politika a riziká charakteristické pre PKIPCP, ako sa uvádza v prospekte alebo prípadne v zmluvných podmienkach či stanovách PKIPCP;
b)
charakteristiky pokynu;
c)
charakteristiky finančných nástrojov, ktoré sú predmetom tohto pokynu;
d)
charakteristiky miest výkonu, na ktoré môže byť pokyn nasmerovaný.
3. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli a uplatňovali účinné opatrenia na dosiahnutie súladu s povinnosťami uvedenými v odseku 2. Správcovské spoločnosti predovšetkým zavedú a uplatňujú politiku, ktorá im umožní, aby v prípade pokynov PKIPCP dosiahli najlepší možný výsledok v súlade s odsekom 2.
Správcovské spoločnosti získajú predchádzajúci súhlas investičnej spoločnosti, pokiaľ ide o politiku vykonávania pokynov. Správcovské spoločnosti musia sprístupniť podielnikom náležité informácie o politike zavedenej v súlade s týmto článkom a informácie o akýchkoľvek podstatných zmenách v tejto politike.
4. Správcovské spoločnosti pravidelne monitorujú účinnosť svojich opatrení a politík vykonávania pokynov s cieľom identifikovať a v prípade potreby napraviť prípadné nedostatky.
Správcovské spoločnosti navyše každoročne preskúmajú politiku vykonávania pokynov. Takéto preskúmanie sa tiež vykoná zakaždým, keď nastane podstatná zmena, ktorá ovplyvní schopnosť správcovskej spoločnosti pokračovať v dosahovaní najlepších možných výsledkov pre spravované PKIPCP.
5. Správcovské spoločnosti sú schopné preukázať, že vykonali pokyny v mene PKIPCP v súlade s politikou správcovskej spoločnosti na vykonávanie pokynov.
Článok 26
Zadávanie pokynov na obchodovanie v mene PKIPCP iným subjektom na vykonanie
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby konali v najlepšom záujme spravovaných PKIPCP, keď v súvislosti so správou ich portfólií zadávajú pokyny na obchodovanie v mene spravovaných PKIPCP iným subjektom na vykonanie.
2. Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti prijali všetky náležité opatrenia s cieľom dosiahnuť najlepší možný výsledok pre PKIPCP pri zohľadnení ceny, nákladov, rýchlosti, pravdepodobnosti vykonania a vyrovnania, veľkosti a povahy pokynu alebo iných aspektov týkajúcich sa vykonania pokynu. Význam týchto faktorov sa určí na základe článku 25 ods. 2.
Na tieto účely správcovské spoločnosti zavedú a uplatňujú politiku, ktorá im umožní dosiahnuť súlad s povinnosťami uvedenými v prvom pododseku. V rámci tejto politiky sa v prípade každej triedy nástrojov stanovia subjekty, ktorým sa môžu zadať pokyny. Správcovská spoločnosť uzatvorí dohody o vykonaní pokynu jedine v tom prípade, ak sú tieto dohody v súlade s povinnosťami ustanovenými v tomto článku. Správcovské spoločnosti sprístupnia podielnikom náležité informácie o politike zavedenej v súlade s týmto odsekom a informácie o akýchkoľvek podstatných zmenách v tejto politike.
3. Správcovské spoločnosti pravidelne monitorujú účinnosť politiky zavedenej v súlade s odsekom 2, a najmä kvalitu vykonávania pokynov zo strany subjektov uvedených v rámci tejto politiky, a prípadne opravujú akékoľvek nedostatky.
Správcovské spoločnosti navyše každoročne preskúmajú túto politiku. Takéto preskúmanie sa tiež vykoná zakaždým, keď nastane podstatná zmena, ktorá ovplyvní schopnosť správcovskej spoločnosti pokračovať v dosahovaní najlepších možných výsledkov pre spravovaný PKIPCP.
4. Správcovské spoločnosti sú schopné preukázať, že zadávajú pokyny v mene PKIPCP v súlade s politikou zavedenou v súlade s odsekom 2.
ODDIEL 4
Vybavovanie pokynov
Článok 27
Všeobecné zásady
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli a uplatňovali postupy a opatrenia, ktoré zabezpečujú rýchle, čestné a pohotové vykonanie portfóliových transakcií v mene PKIPCP.
Postupy a opatrenia zavedené správcovskými spoločnosťami spĺňajú tieto podmienky:
a)
zabezpečujú, aby pokyny vykonané v mene PKIPCP boli okamžite a presne zaznamenané a alokované;
b)
inak porovnateľné pokyny PKIPCP vykonávajú podľa poradia, v akom boli podané, a okamžite, s výnimkou prípadov, keď to vlastnosti pokynu alebo prevládajúce podmienky na trhu neumožňujú, alebo keď to nie je v záujme PKIPCP.
Finančné nástroje alebo peňažné sumy prijaté pri vyrovnávaní vykonaných pokynov sa urýchlene a riadne poukážu na účet príslušného PKIPCP.
2. Správcovská spoločnosť nezneužije informácie o nevybavených pokynoch PKIPCP a podnikne všetky primerané kroky na to, aby zabránila zneužitiu týchto informácií ktoroukoľvek príslušnou osobou.
Článok 28
Zlučovanie a alokácia obchodných pokynov
1. Členské štáty nepovolia správcovským spoločnostiam, aby vykonávali pokyn PKIPCP spolu s pokynom iného PKIPCP alebo iného klienta, alebo spolu s pokynom na vlastný účet, pokiaľ nie sú splnené tieto podmienky:
a)
musí byť nepravdepodobné, že zlúčenie pokynov bude celkovo nevýhodné pre niektorý PKIPCP alebo niektorého z klientov, ktorých pokyny majú byť zlúčené;
b)
musí byť zavedená a účinne uplatňovaná politika alokácie pokynov, ktorá za dostatočne presných podmienok zabezpečuje spravodlivú alokáciu zlúčených pokynov, a musí byť stanovený spôsob, ako objem a cena pokynov určuje alokácie a zaobchádzanie s čiastočnými vykonaniami pokynov.
2. Členské štáty zaistia, aby v prípade, keď správcovská spoločnosť zlučuje pokyn PKIPCP s jedným alebo viacerými pokynmi iného PKIPCP alebo klientov a zlúčený pokyn je čiastočne vykonaný, táto správcovská spoločnosť alokovala súvisiace obchody v súlade so svojou politikou alokácie pokynov.
3. Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti, ktoré zlúčili transakcie na vlastný účet s jedným alebo viacerými pokynmi PKIPCP alebo iných klientov, nealokovali súvisiace obchody spôsobom, ktorý PKIPCP alebo iného klienta poškodzuje.
4. Členské štáty požadujú, aby v prípade, keď správcovská spoločnosť zlučuje pokyn PKIPCP alebo iného klienta s transakciou na vlastný účet a zlúčený pokyn je čiastočne vykonaný, táto správcovská spoločnosť alokovala súvisiace obchody prednostne PKIPCP alebo inému klientovi.
Ak je však správcovská spoločnosť schopná na základe primeraných dôvodov preukázať PKIPCP alebo inému klientovi, že bez tohto zlúčenia by pokyn nemohla vykonať za takých výhodných podmienok alebo vôbec, môže alokovať transakciu na vlastný účet proporcionálne v súlade so svojou politikou uvedenou v ods. 1 písm. b).
ODDIEL 5
Stimuly
Článok 29
Ochrana najlepších záujmov PKIPCP
1. Členské štáty zaistia, aby konanie správcovských spoločností nebolo považované za čestné, spravodlivé a profesionálne v súlade s najlepšími záujmami PKIPCP v tom prípade, ak správcovské spoločnosti v súvislosti so správou investícií a administratívnymi službami pre PKIPCP uhradia alebo prijmú akýkoľvek poplatok alebo províziu, alebo poskytnú alebo prijmú akékoľvek nepeňažné plnenie iné ako:
a)
poplatky, provízie alebo nepeňažné plnenia, ktoré boli uhradené alebo poskytnuté PKIPCP alebo osobe zastupujúcej PKIPCP, alebo ktoré uhradil alebo poskytol PKIPCP alebo osoba zastupujúca PKIPCP;
b)
poplatky, provízie alebo nepeňažné plnenia, ktoré boli hradené alebo poskytnuté tretej strane alebo osobe konajúcej v mene tretej strany, alebo hradené alebo poskytnuté treťou stranou alebo osobou konajúcou v mene tretej strany, ak sú splnené tieto podmienky:
i)
pred poskytnutím príslušnej služby musí byť PKIPCP jasne informovaný o existencii, povahe a výške poplatku, provízie alebo plnenia, alebo v prípadoch, keď ich výšku nemožno zistiť, o metóde jej výpočtu, a to vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom;
ii)
platba poplatku alebo provízie alebo poskytnutie nepeňažného plnenia sa musia naplánovať tak, aby zvýšili kvalitu príslušnej služby pre PKIPCP, a nesmú narušiť plnenie povinnosti správcovskej spoločnosti konať v najlepšom záujme PKIPCP;
c)
náležité poplatky, ktoré umožňujú poskytnutie príslušných služieb alebo sú potrebné na poskytnutie príslušných služieb, ako sú poplatky za úschovu, poplatky za vyrovnanie obchodu a výmenné poplatky, regulačné alebo právnické poplatky, a ktoré svojím charakterom nemôžu viesť k rozporu s povinnosťami správcovskej spoločnosti konať čestne, spravodlivo a profesionálne v súlade s najlepšími záujmami PKIPCP.
2. Členské štáty povolia správcovskej spoločnosti, aby na účely odseku 1 písm. b) bodu i) zverejnila základné podmienky dohôd týkajúce sa poplatku, provízie alebo nepeňažného plnenia v súhrnnej forme, pod podmienkou, že sa zaviaže poskytnúť podrobnejšie informácie na základe žiadosti podielnika, a pod podmienkou, že túto povinnosť rešpektuje.
KAPITOLA V
OBSAH ŠTANDARDNEJ DOHODY MEDZI DEPOZITÁROM A SPRÁVCOVSKOU SPOLOČNOSŤOU
(Článok 23 ods. 5 a článok 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES)
Článok 30
Prvky týkajúce sa postupov, ktoré majú dodržiavať strany dohody
Členské štáty požadujú od depozitára a správcovskej spoločnosti, ktorí sa v tejto kapitole označujú ako „strany dohody“, aby do písomnej dohody uvedenej buď v článku 23 ods. 5, alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES zahrnuli minimálne nasledujúce prvky týkajúce sa služieb poskytovaných stranami dohody a postupov, ktoré majú tieto strany dohody dodržiavať:
a)
opis postupov, ktoré treba prijať v súvislosti s každým druhom aktív PKIPCP zverených depozitárovi, vrátane opisu postupov, ktoré súvisia s úschovou aktív;
b)
opis postupov, ktoré treba dodržiavať v prípade, že správcovská spoločnosť plánuje zmenu v zmluvných podmienkach alebo v prospekte PKIPCP, a najmä stanovenie situácií, v ktorých by mal byť depozitár informovaný o takejto zmene alebo v ktorých je nutný predchádzajúci súhlas depozitára na vykonanie takejto zmeny;
c)
opis prostriedkov a postupov, prostredníctvom ktorých depozitár odovzdá správcovskej spoločnosti všetky dôležité informácie, ktoré správcovská spoločnosť potrebuje na vykonávanie svojich povinností, vrátane opisu prostriedkov a postupov spojených s uplatňovaním akýchkoľvek práv viazaných na finančné nástroje a opisu prostriedkov a postupov uplatňovaných s cieľom umožniť správcovskej spoločnosti a PKIPCP, aby mali včasný a riadny prístup k informáciám o účtoch PKIPCP;
d)
opis prostriedkov a postupov, prostredníctvom ktorých bude mať depozitár prístup ku všetkým dôležitým informáciám, ktoré potrebuje na vykonávanie svojich povinností;
e)
opis postupov, prostredníctvom ktorých depozitár môže preskúmať konanie správcovskej spoločnosti a posúdiť kvalitu odovzdaných informácií, vrátane inšpekcií na mieste;
f)
opis postupov, prostredníctvom ktorých správcovská spoločnosť môže preskúmať, do akej miery depozitár dodržiava svoje zmluvné záväzky.
Článok 31
Prvky týkajúce sa výmeny informácií a povinností súvisiacich so zachovávaním dôvernosti a praním peňazí
1. Členské štáty požadujú od strán dohody uvedenej v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES, aby do tejto dohody zahrnuli minimálne nasledujúce prvky týkajúce sa výmeny informácií a povinností súvisiacich so zachovávaním dôvernosti a praním peňazí:
a)
zoznam všetkých informácií, ktoré sa musia vymeniť medzi PKIPCP, jeho správcovskou spoločnosťou a depozitárom v súvislosti s upisovaním, vyplatením, emisiou, zrušením a odkúpením podielových listov PKIPCP;
b)
povinnosti týkajúce sa zachovávania dôvernosti, ktoré majú dodržiavať strany dohody;
c)
informácie o úlohách a zodpovednostiach strán dohody v súvislosti s povinnosťami, ktoré sa týkajú prevencie prania peňazí, a prípadne financovania terorizmu.
2. Povinnosti uvedené v odseku 1 písm. b) sa navrhnú tak, aby nebránili príslušným orgánom správcovskej spoločnosti domovského členského štátu alebo príslušným orgánom domovského členského štátu PKIPCP v prístupe k dôležitým dokumentom a informáciám.
Článok 32
Prvky týkajúce sa poverovania tretích strán
Ak depozitár alebo správcovská spoločnosť plánujú poveriť tretie strany vykonávaním svojich povinností, členské štáty požiadajú obe strany dohody uvedenej v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES, aby začlenili minimálne tieto prvky do tejto dohody:
a)
záväzok oboch strán dohody, že budú pravidelne poskytovať informácie o všetkých tretích stranách, ktorým depozitár alebo správcovská spoločnosť zverili výkon svojich povinností;
b)
záväzok, že na žiadosť jednej zo strán druhá strana poskytne informácie o kritériách použitých na výber tretej strany a o krokoch prijatých na monitorovanie aktivít vykonávaných vybranou treťou stranou;
c)
vyhlásenie, že na záväzok depozitára uvedený v článku 24 alebo v článku 34 smernice 2009/65/ES nemá vplyv skutočnosť, že všetok alebo časť majetku, ktorý má na starosti, zveril do úschovy tretej osobe.
Článok 33
Prvky týkajúce sa prípadných zmien a doplnení dohody a jej ukončenia
Členské štáty požadujú od strán dohody uvedenej buď v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES, aby do tejto dohody zahrnuli minimálne nasledujúce prvky týkajúce sa zmien a doplnení dohody alebo jej ukončenia:
a)
doba platnosti dohody;
b)
podmienky, za ktorých možno dohodu zmeniť a doplniť alebo ukončiť;
c)
podmienky, ktoré sú nevyhnutné na uľahčenie prechodu k inému depozitárovi, a postup, akým depozitár v prípade takéhoto prechodu zašle všetky náležité informácie inému depozitárovi.
Článok 34
Rozhodné právo
Členské štáty požadujú od strán dohody uvedenej buď v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES, aby v tejto dohode stanovili, že na dohodu sa uplatňujú právne predpisy domovského členského štátu PKIPCP.
Článok 35
Elektronické odovzdávanie informácií
Pokiaľ sa strany dohody uvedenej v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES dohodnú na elektronickom odovzdávaní niektorých alebo všetkých informácií, ktoré si vzájomne vymieňajú, členské štáty požadujú, aby takáto dohoda obsahovala ustanovenia zaručujúce, že sa uchová záznam o takýchto informáciách.
Článok 36
Oblasť pôsobnosti dohody
Členské štáty môžu povoliť, aby sa dohoda uvedená buď v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES vzťahovala na viac ako jeden PKIPCP spravovaný správcovskou spoločnosťou. V takom prípade sa v dohode uvedie zoznam PKIPCP, na ktoré sa dohoda vzťahuje.
Článok 37
Dohoda o poskytovaní služieb
Členské štáty povolia stranám dohody, aby informácie o prostriedkoch a postupoch uvedených v článku 30 písm. c) a d) začlenili do dohody uvedenej buď v článku 23 ods. 5 alebo v článku 33 ods. 5 smernice 2009/65/ES, alebo do samostatnej písomnej dohody.
KAPITOLA VI
RIADENIE RIZÍK
(Článok 51 ods. 1 smernice 2009/65/ES)
ODDIEL 1
Politika riadenia rizík a meranie rizík
Článok 38
Politika riadenia rizík
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaviedli, uplatňovali a zachovávali primeranú a zdokumentovanú politiku riadenia rizík, v rámci ktorej sú identifikované riziká, ktorým sú vystavené alebo ktorým by mohli byť vystavené nimi spravované PKIPCP.
Politika riadenia rizík obsahuje také postupy, ktoré sú nevyhnutné pre správcovskú spoločnosť na to, aby mohla v prípade každého PKIPCP, ktorý spravuje, posúdiť vystavenie tohto PKIPCP trhovému riziku, riziku likvidity a riziku protistrany, ako aj vystavenie tohto PKIPCP všetkým ostatným rizikám vrátane operačných rizík, ktoré by mohli byť závažné pre každý ňou spravovaný PKIPCP.
Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby sa vo svojich politikách riadenia rizík sústredili minimálne na tieto prvky:
a)
techniky, nástroje a opatrenia, ktoré im umožnia plnenie povinností stanovených v článkoch 40 a 41;
b)
rozdelenie zodpovedností súvisiacich s riadením rizík v rámci správcovskej spoločnosti.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že politika riadenia rizík uvedená v odseku 1 bude špecifikovať podmienky, obsah a pravidelnosť správ o výkone funkcie riadenia rizík uvedenej v článku 12 podávaných predstavenstvu a vrcholovému manažmentu, a prípadne aj orgánu dohľadu.
3. Členské štáty zaistia na účely odsekov 1 a 2, aby správcovské spoločnosti zohľadnili povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti, ako aj PKIPCP, ktorý spravujú.
Článok 39
Posudzovanie, monitorovanie a preskúmanie politiky riadenia rizík
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby posúdili, monitorovali a pravidelne preskúmavali:
a)
primeranosť a účinnosť politiky riadenia rizík, ako aj opatrení, postupov a techník uvedených v článkoch 40 a 41;
b)
mieru, do akej správcovská spoločnosť dodržiava politiku riadenia rizík, ako aj opatrenia, postupy a techniky uvedené v článkoch 40 a 41;
c)
primeranosť a účinnosť opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov pri výkone postupu riadenia rizík.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby oznámili príslušným orgánom svojho domovského členského štátu každú podstatnú zmenu v postupe riadenia rizík.
3. Členské štáty zaistia, aby príslušné orgány správcovskej spoločnosti domovského členského štátu preskúmavali požiadavky ustanovené v odseku 1 priebežne, ako aj pri udeľovaní povolenia.
ODDIEL 2
Postupy riadenia rizík, vystavenie riziku protistrany a koncentrácia emitenta
Článok 40
Meranie a riadenie rizík
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby prijali primerané a účinné opatrenia, postupy a techniky s cieľom:
a)
kedykoľvek zmerať a riadiť riziká, ktorým sú vystavené alebo ktorým by mohli byť vystavené PKIPCP, ktoré spravujú;
b)
zabezpečiť súlad s limitmi pre celkové riziko a riziko protistrany v súlade s článkami 41 a 43.
Tieto opatrenia, postupy a techniky musia byť primerané vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť obchodnej činnosti správcovských spoločností a PKIPCP, ktoré spravujú, a musia byť v súlade s rizikovým profilom PKIPCP.
2. Na účely odseku 1 členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby prijali tieto opatrenia v prípade každého PKIPCP, ktorý spravujú:
a)
zaviedli také opatrenia, postupy a techniky na meranie rizík, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby riziká spojené s prijatými pozíciami a ich vplyv na všeobecný rizikový profil, boli presne zmerané na základe riadnych a spoľahlivých údajov, a aby opatrenia, postupy a techniky na meranie rizík boli náležitým spôsobom zdokumentované;
b)
v prípade potreby vykonávali pravidelné spätné testovanie s cieľom preskúmať platnosť opatrení na meranie rizík, ktoré zahŕňajú predpovede a odhady založené na modeloch;
c)
v prípade potreby vykonávali pravidelné záťažové testy a analýzy scenárov s cieľom zohľadniť riziká vyplývajúce z potenciálnych zmien trhových podmienok, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na PKIPCP;
d)
zaviedli, uplatňovali a zachovávali zdokumentovaný systém vnútorných limitov týkajúcich sa opatrení používaných na riadenie a kontrolu príslušných rizík v prípade každého PKIPCP zohľadňujúc všetky riziká, ktoré môžu byť závažné pre PKIPCP, ako sa uvádza v článku 38, a zabezpečujúc súlad s rizikovým profilom PKIPCP;
e)
zabezpečili, aby aktuálna úroveň rizika zodpovedala systému rizikových limitov každého PKIPCP, ako sa ustanovuje v písmene d);
f)
zaviedli, uplatňovali a zachovávali primerané postupy, ktoré v prípade skutočného alebo predpokladaného porušenia systému rizikových limitov PKIPCP zabezpečia včasné nápravné opatrenia v najlepšom záujme podielnikov.
3. Členské štáty zaistia, aby správcovské spoločnosti používali primeraný postup riadenia rizika likvidity s cieľom zabezpečiť, aby každý PKIPCP, ktorý spravujú, bol schopný kedykoľvek si splniť svoje záväzky vyplývajúce z článku 84 ods. 1 smernice 2009/65/ES.
Správcovské spoločnosti v prípade potreby vykonajú záťažové testy, ktoré umožnia posúdiť riziko likvidity pre PKIPCP za mimoriadnych okolností.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaistili, že v prípade každého PKIPCP, ktorý spravujú, je profil likvidity investícií PKIPCP primeraný z hľadiska politiky spätného odkupovania ustanoveného v zmluvných podmienkach alebo v stanovách či prospekte.
Článok 41
Výpočet celkového rizika
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby celkové riziko, ktorému je vystavený nimi spravovaný PKIPCP podľa článku 51 ods. 3 smernice 2009/65/ES, vypočítali podľa jedného z nasledujúcich postupov:
a)
dodatočné riziko a pákový efekt, ktoré sú generované spravovaným PKIPCP pri používaní derivátových finančných nástrojov vrátane vložených derivátov podľa článku 51 ods. 3 štvrtého pododseku smernice 2009/65/ES a ktoré nesmú presiahnuť celkovú čistú hodnotu aktív PKIPCP;
b)
trhové riziko portfólia PKIPCP.
2. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby celkové riziko, ktorému je vystavený nimi spravovaný PKIPCP, vypočítavali minimálne raz za deň.
3. Členské štáty môžu povoliť správcovským spoločnostiam, aby celkové riziko, vypočítali za použitia záväzkového prístupu, prístupu hodnoty v riziku („value at risk“) alebo prípadne za použitia iných pokročilých metód merania rizika. Na účely tohto ustanovenia sa pod „hodnotou v riziku“ rozumie meranie maximálnej očakávanej straty na danej úrovni spoľahlivosti v konkrétnom časovom období.
Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že metóda zvolená na meranie celkového rizika bude vhodná, zohľadňujúc investičnú stratégiu uplatňovanú PKIPCP, ako aj druhy a zložitosť použitých derivátových finančných nástrojov a podiel derivátových finančných nástrojov v portfóliu PKIPCP.
4. Pokiaľ PKIPCP použije v súlade s článkom 51 ods. 2 smernice 2009/65/ES techniky a nástroje zahŕňajúce repodohody alebo pôžičky cenných papierov, ktorých cieľom je zvýšiť pákový efekt alebo vystavenie trhovému riziku, členské štáty môžu požadovať od správcovských spoločností, aby boli tieto operácie zohľadnené pri výpočte celkového rizika.
Článok 42
Záväzkový prístup
1. Pokiaľ sa na výpočet celkového rizika použije záväzkový prístup, členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby tento prístup uplatnili na všetky pozície derivátových finančných nástrojov vrátane vložených derivátov, ako sa uvádza v článku 51 ods. 3 štvrtom pododseku smernice 2009/65/ES bez ohľadu na to, či sú použité ako súčasť všeobecnej investičnej politiky PKIPCP na účely zníženia rizika, alebo na účely účinného riadenia portfólia, ako sa uvádza v článku 51 ods. 2 uvedenej smernice.
2. Ak sa záväzkový prístup použije na výpočet celkového rizika, členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby každú pozíciu derivátového finančného nástroja previedli na trhovú hodnotu rovnocennej pozície v hlavných aktívach tohto derivátu (štandardný záväzkový prístup).
Členské štáty môžu povoliť správcovským spoločnostiam, aby uplatnili iné metódy výpočtu, ktoré sú rovnocenné so štandardným záväzkovým prístupom.
3. Členské štáty môžu povoliť správcovským spoločnostiam, aby pri výpočte celkového rizika zohľadnili dohody o zaistení (hedging) a dohody o započítaní (netting), ak tieto dohody prihliadajú k zjavným a závažným rizikám a vedú k jasnému zníženiu vystavenia voči riziku.
4. Pokiaľ používanie derivátových finančných nástrojov nevedie k dodatočnému zvýšeniu vystavenia PKIPCP voči riziku, podkladovú expozíciu nie je nutné zahrnúť do výpočtu záväzkov.
5. V prípade použitia záväzkového prístupu nie je nutné do výpočtu celkového rizika zahrnúť dohody o dočasných pôžičkách uzavreté v mene PKIPCP v súlade s článkom 83 smernice 2009/65/ES.
Článok 43
Riziko protistrany a koncentrácia emitenta
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zaistili, že riziko protistrany vyplývajúce z mimoburzových derivátových finančných nástrojov (OTC) bude podliehať limitom stanoveným v článku 52 smernice 2009/65/ES.
2. Pri výpočte vystavenia PKIPCP voči riziku protistrany v súlade s limitmi uvedenými v článku 52 ods. 1 smernice 2009/65/ES správcovské spoločnosti použijú kladné trhové ocenenie („mark-to-market value“) derivátového kontraktu OTC uzavretého s touto protistranou.
Správcovské spoločnosti môžu započítať derivátové pozície PKIPCP s rovnakou protistranou pod podmienkou, že sú schopné právne vymáhať dohody o započítaní uzavreté s protistranou v mene PKIPCP. Započítanie („netting“) je možné iba vo vzťahu k OTC derivátovým nástrojom s rovnakou protistranou a nie je možné vo vzťahu k prípadným iným expozíciám PKIPCP s rovnakou protistranou.
3. Členské štáty môžu povoliť správcovským spoločnostiam, aby obmedzili vystavenie PKIPCP voči riziku protistrany v rámci OTC derivátovej transakcie prostredníctvom prijatia záruky. Prijatá záruka musí byť dostatočne likvidná, aby mohla byť rýchlo predaná za cenu, ktorá sa blíži k oceneniu pred predajom.
4. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby pri výpočte rizika protistrany v súlade s článkom 52 ods. 1 smernice 2009/65/ES zohľadnili záruku, ak správcovská spoločnosť poskytuje v mene PKIPCP záruku protistrane v rámci OTC transakcie. Poskytnutá záruka sa smie zohľadniť v čistej výške iba vtedy, ak je správcovská spoločnosť schopná právne vymáhať dohody o započítaní uzavreté s touto protistranou v mene PKIPCP.
5. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby vypočítali limity koncentrácie emitenta, ako sa uvádza v článku 52 smernice 2009/65/ES, na základe podkladovej expozície vyplývajúcej z použitia finančných derivátových nástrojov podľa záväzkového prístupu.
6. V súvislosti s expozíciou vyplývajúcou z transakcií s OTC derivátmi, ako sa uvádza v článku 52 ods. 2 smernice 2009/65/ES, členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby začlenili do výpočtu každú expozíciu voči riziku protistrany v obchodoch s OTC derivátmi.
ODDIEL 3
Postupy na oceňovanie OTC derivátov
Článok 44
Postupy na stanovenie hodnoty OTC derivátov
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby overili, či sú expozície PKIPCP voči derivátom OTC správne ocenené reálnou hodnotou, ktorá sa nezakladá iba na trhových kvotáciách protistrán v transakciách s OTC a ktorá spĺňa kritériá stanovené v článku 8 ods. 4 smernice 2007/16/ES.
2. Na účely odseku 1 správcovské spoločnosti zavedú, uplatnia a zachovajú opatrenia a postupy, ktoré zabezpečia vhodné, transparentné a reálne ocenenie expozícií PKIPCP voči OTC derivátom.
Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby zabezpečili, že oceňovanie reálnej hodnoty OTC derivátov je primerané, presné a nezávislé.
Opatrenia a postupy na oceňovanie musia byť primerané a proporčné vzhľadom na povahu a zložitosť príslušných OTC derivátov.
Správcovské spoločnosti splnia požiadavky stanovené v článku 5 ods. 2 a v článku 23 ods. 4 druhom pododseku, ak sa na opatreniach a postupoch týkajúcich sa oceňovania OTC derivátov zúčastňujú tretie strany.
3. Na účely odsekov 1 a 2 sa osoba vykonávajúca funkciu riadenia rizík poveruje zvláštnymi úlohami a zodpovednosťami.
4. Opatrenia a postupy oceňovania uvedené v odseku 2 sú primerane zdokumentované.
ODDIEL 4
Odovzdávanie informácií o derivátových nástrojoch
Článok 45
Správy o derivátových nástrojoch
1. Členské štáty požadujú od správcovských spoločností, aby príslušným orgánom svojich domovských členských štátov minimálne raz do roka odovzdávali správy obsahujúce informácie, ktoré podávajú pravdivý a čestný obraz o druhoch derivátových nástrojov používaných v súvislosti s každým spravovaným PKIPCP, podkladových rizikách, kvantitatívnych limitoch a metódach zvolených na odhadovanie rizík spojených s derivátovými transakciami.
2. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány domovského členského štátu správcovskej spoločnosti preskúmali regulárnosť a úplnosť informácií uvedených v odseku 1 a aby mohli v prípade potreby zasiahnuť.
KAPITOLA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 46
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 30. júna 2011. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 47
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 48
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Bruseli 1. júla 2010