NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 115/2012
ze dne 9. února 2012,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 13. května 2011 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila Komise indickou vládu o tom, že obdržela náležitě podložený podnět, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. Řešení na základě dohody však dosaženo nebylo.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění míry subvencování.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(11)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek tvoří tři individuální společnosti představující dohromady přibližně 98 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Unie.
(12)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Byla přijata žádost o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení od vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku. Přezkoumání této žádosti v předběžné fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování této společností přiznáno, bude proto přijato v pozdější fázi.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(15)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(16)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku stále představovaly 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto stále považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Inspekce na místě byla provedena u třech z těchto společností. V této prozatímní fázi šetření bylo shledáno, že k ověření údajů poskytnutých čtvrtou společností zařazenou do vzorku postačí důkladná analýza dostupných dokumentů.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(17)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 27 základního nařízení v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.2.6. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(18)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(19)
Odpovědi poskytla indická vláda, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z kontaktovaných dovozců.
(20)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dílí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.3. Období šetření
(21)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(22)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(24)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB),
b)
režim předběžného povolení (PP),
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG),
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV),
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP),
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ),
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(25)
Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Na období tohoto šetření se vztahuje dokument o politice zahraničního obchodu FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(26)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(27)
Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v písmeni g) je uveden v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.
3.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále též „režim DEPB“)
(a) Právní základ
(28)
Detailní popis režimu DEPB je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
(b) Způsobilost
(29)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
(c) Praktické provádění DEPB
(30)
Vývozce může zažádat v rámci režimu DEPB o úvěry, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovoznímu podílu vstupů ve vyváženém výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(31)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V tomto okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.
(32)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(33)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry DEPB ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, pod podmínkou uložení menší pokuty.
(34)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. a Raajratna Ventures, využívaly v období šetření tento režim.
(d) Závěry k režimu DEPB
(35)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPB navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(36)
Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(37)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písmeni i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(38)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(39)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 4,70 % až 6,53 %.
3.3. Režim předběžného povolení (dále také „režim PP“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.3 až 4.1.14 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30A HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Režim předběžného povolení má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány ve 43. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim PP pro fyzický vývoz a pro podrežim PP pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(43)
Režim PP může být vydán na:
i) Fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) Roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) Dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim PP na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) Domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s působící ve zvláštní ekonomické zóně;
(v) Předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu PP, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim PP na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů;
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(44)
V průběhu období šetření získala úlevu v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem jedna společnost zahrnutá do vzorku. Tato společnost využívala jeden z uvedených podrežimů, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(45)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné
(46)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu PP určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(48)
Společnost, která režim využívá, vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Dodatek 23 nebyl patřičně vyplněn a nemohl být proto považován za registr skutečné spotřeby, jak je stanoveno v kapitolách 4.26 a 4.30 HOP I 09-14. Registr skutečné spotřeby pro období šetření nebyl k dispozici, a proto nebylo mimo jiné možné ověřit záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak je uvedeno v kopii dodatku 23. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 45. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto ověření proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Žádná případná nadměrná úleva využitá společností a vykázaná v dodatku 23 neměla za následek zásah nebo kontrolu ze strany příslušných orgánů. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy 09-14 byla splněna.
d) Závěry k režimu PP
(49)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.
(50)
Kromě toho jsou subvence týkající se fyzického vývozu v rámci režimu PP ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(51)
Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek navíc nebyly dostatečně přesné a nemohou tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(52)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Vzhledem k neexistenci povolených systémů navracení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů je prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů napadnutelnou výhodou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(54)
Výše subvencí pro společnost, která využívala režim PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(55)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedenou společnost během období šetření 2,94 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (režim EPCG)
a) Právní základ
(56)
Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(57)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázani“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.
c) Praktické provádění
(58)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCG se sazbou v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší, tj. 6 let místo 8 let od data vydání licence. Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
(59)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívali tento režim všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
d) Závěr k režimu EPCG
(60)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Snížení cla navíc poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.
(61)
Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(62)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není využito při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla uznána komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(64)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(65)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,11 %, 0,16 % a 0,19.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
a) Právní základ
(66)
Podrobnosti týkající se režimu SOV jsou uvedeny v kapitole 6 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(67)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu SOV. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim SOV.
c) Praktické provádění
(68)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(69)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim SOV, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(70)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 09-14, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(71)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou dosažení pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení činnosti.
(72)
Subjekty působící v rámci tohoto režimu jsou vázány dohledem celních úředníků.
(73)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozu uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů příručky HOP I 09-14. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(74)
Podle příslušného oddílu příručky HOP I 09-14 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby subjekt orientovaný na vývoz určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(75)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(76)
V rámci tohoto šetření využíval režim SOV jeden z vývozců ve vzorku. Tento vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 71. bodě odůvodnění v bodech i) až vi). Pokud však jde o osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla pro toto osvobození způsobilá. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
(77)
Společnost, u níž bylo zjištěno, že vykonává činnost v režimu SOV, zveřejnila ve velmi pozdní fázi podrobné komentáře k režimu, v nichž se mimo jiné uvádí, že různá opatření dostupná v rámci režimu SOV nepředstavují napadnutelnou subvenci. Analýza těchto komentářů nemohla být k aktuálnímu datu dokončena, avšak bude předmětem důkladného zkoumání v následujících fázích vyšetřování.
d) Závěry k režimu SOV
(78)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň ze cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(79)
Tento režim navíc nelze považovat za povolený systém navracení nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. h) a i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosáhnout čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(80)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu v podobě dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud jsou spotřební daň a dodatečné clo zaplaceny, mohou být využity jako úvěr na budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím úvěru „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(81)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 09-14, je nutnou podmínkou k získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(82)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí dovozních cel (základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání) obvykle splatných při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od dovozního cla (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(83)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 2,68 %.
ii) Osvobození od dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(84)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 0,05 %.
(85)
Celkové rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 2,73 %.
3.6. Režim „Focus Produkt“ (dále jen „režim FP“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.
c) Praktické provádění
(88)
Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FP ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Výrobky/odvětví zahrnuté do režimu Special Focus a uvedené v tabulce 2 a tabulce 5 výše uvedeného dodatku 37D mají nicméně nárok na potvrzení o úvěru na clo ve výši 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený prošetřovaný výrobek mezi tyto výrobky patří.
(89)
Režim FP je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FP se mohou vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.
(90)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FP při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(91)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry k režimu FP
(92)
Režim FP poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu FP jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu FP navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(93)
Režim FP je mimoto ze zákona podmíněn vývozními výsledky, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(94)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FP bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FP.
e) Výpočet výše subvence
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FP, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, je indická vláda povinna poskytnout subvenci. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(96)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(97)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedené dvě společnosti během období šetření 4,80 %.
3.7. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(98)
Podrobnosti o režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 06/04.02.002/2010-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(99)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(100)
Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Od 1. července 2010 uplatňují komerční banky nový systém základní sazby vztahující se na všechny zálohy na vývozní úvěry v rupiích. Pokud jde o režim vývozních úvěrů v cizí měně, ICB stanoví maximální stropy úrokových sazeb vztahujících se na vývozní úvěry, které mohou komerční banky vývozci účtovat. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(101)
Na základě rámcového oběžníku Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(102)
Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim během období šetření využívali.
d) Závěr k režimu vývozních úvěrů
(103)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeném v 98. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(104)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani čl. 1 odst. 1.1 písm. a) bod iv) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné s ohledem na určování úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovených v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, podle kterých musí komerční banky poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(105)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(106)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,25 %, 0,31 % a 0,44 %.
3.8. Režim osvobození od daně z elektřiny
a) Právní základ
(107)
Tento režim je obsažen v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. V návaznosti na pozměňovací návrhy k balíčku pobídkových režimů z roku 2007 vydané vládou státu Maháráštra dne 30. června 2011 bylo období platnosti prodlouženo do 31. srpna 2011.
b) Způsobilost
(108)
Výše uvedené nařízení obsahuje seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky v rámci režimu 2007.
c) Praktické provádění
(109)
S cílem podpořit rozšíření odvětví do méně rozvinutých oblastí poskytla vláda státu Maháráštra balíček pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové subjekty usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu je v příloze I uvedeného nařízení vymezena oblast státu způsobilá pro pobídky. Pobídky v rámci režimu 2007 však nelze nárokovat, pokud nebyl prováděcí agenturou v rámci režimu 2007 vydán certifikát způsobilosti a pokud způsobilý subjekt nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Certifikát způsobilosti je vydán prováděcí agenturou s účinností od data, kdy způsobilý subjekt zahájí komerční výrobu.
(110)
Osvobození od daně z elektřiny je poskytováno novým způsobilým subjektům usazeným ve vymezených oblastech na dobu 15 let. V jiných částech státu bude od plateb daně z elektřiny na dobu 10 let osvobozeno rovněž 100 % subjektů orientovaných na vývoz a subjektů v oblasti IT a biotechnologií.
(111)
Během šetření bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku, která je subjektem orientovaným na vývoz ve státě Maháráštra, čerpala z tohoto režimu výhody během období šetření.
d) Závěr k osvobození od daně z elektřiny
(112)
Osvobození od daně z elektřiny je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(113)
Tento subvenční režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.
(114)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(115)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(116)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období šetření u dotčené společnosti činí 0,09 %.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(117)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,2 % až 16,5 %:
Tabulka 1
Režim
EPCG
DEPB
PP
SOV
VÚ
FP
Osvobození od daně z elektřiny
Celkem
Společnost
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Ostatní společnosti
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku 13,6 %, přičemž bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro každý z režimů, z nichž čerpají výhodu spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Pro účely výpočtu váženého průměrného rozpětí subvence pro vzorek byly z výpočtu vyloučeny částky subvence zjištěné v případě subjektů zaměřených na vývoz a osvobození od daně z elektřiny v rámci balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra (tj. subvence vztahující se pouze na subjekty zaměřené na vývoz), neboť bylo zjištěno, že oblast působnosti těchto subvenčních režimů by se nevztahovala na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Zejména ve vztahu k subjektům zaměřeným na vývoz není možné kumulovat výhody vztahující se na subjekty zaměřené na vývoz s výhodami v rámci jiných režimů. Pokud jde o osvobození od daně z elektřiny, je dostupné pouze pro subjekty orientované na vývoz nebo pro společnosti usazené v některých regionech státu Maháráštra. Proto je soubor příjemců v rámci tohoto režimu příliš omezený na to, aby mohl být považován za uplatnitelný na společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku.
(119)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, a to takřka 100 %. S ohledem na tuto vysokou míru spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni váženého průměrného rozpětí subvencí určeného pro každý z režimů, ze kterých čerpají výhody spolupracující společnosti obsažené ve vzorku, tj. 16,5 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(120)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii obsaženými ve vzorku.
(121)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(122)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie. Společnosti zařazené do vzorku jsou hlavními výrobci a sídlí ve Francii a Itálii, kde se vyrábí největší objemy dotčeného výrobku.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(123)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení ve 120. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(124)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(125)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(126)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(127)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly indexovány mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost.
5.2. Spotřeba v Unii
(128)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie v Unii uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(129)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj:
Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(130)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země
(131)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj:
Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(132)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 4
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj:
Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(133)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 %. To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období. K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(134)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(135)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro posuzované období.
5.4.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(137)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(138)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.4.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tuny)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(139)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+ 9 %) se objem prodeje podobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu objemu prodeje v roce 2009 (- 20 %) se podíl v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.4.3. Růst
(140)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 %. Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.4.4. Zaměstnanost
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(141)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(142)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.4.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj:
odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (- 21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(144)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.4.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(145)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(146)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(147)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(148)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.4.7. Stav zásob
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj:
odpověď na dotazník
(149)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.4.8. Rozsah rozpětí subvencí
(150)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(151)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 25 %), využití kapacity (- 6 %), objem prodeje (- 14 %), podíl na trhu (- 21 %) a zaměstnanost (- 24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(152)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(153)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(154)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(155)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %. Zároveň došlo k výraznému nárůstu subvencovaných dovozů z Indie o 65 %, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil o 52 %.
(156)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla souběžně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření vzrostl pouze mírně, a to o 3 % respektive 4,7 %. Na druhou stranu šetření prokázalo meziroční nárůst dovozu z Indie o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
(157)
Subvencované dovozy z Indie vyvinuly na výrobní odvětví Unie tlak zejména v roce 2009, kdy vzrostly v porovnání s rokem 2008 o 30 % a získaly 6,6 procentního bodu podílu na trhu. Ve stejném roce se prodej výrobního odvětví Unie snížil o 20 %.
(158)
S ohledem na silný tlak na ceny v roce 2009 klesly průměrné ceny dovozu z Indie o 21 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny o 36 %. Toto snížení bylo vyšší než míra snížení nákladů. Tato situace vedla k výraznému zhoršení ziskovosti, která se v roce 2009 dramaticky snížila.
(159)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(160)
Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že výrazný nárůst subvencovaného dovozu z Indie který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, byl určující pro podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci, výrazném propadu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj:
Eurostat
(161)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(162)
Od 19. listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu tohoto dovozu, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v posuzovaném období spíše skromný, a to 2,5 % a o 5,1 %. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2009 na 13,8 % v období šetření.
(163)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, dovozy z Malajsie nicméně stále představovaly v období šetření 7,6 % podílu na trhu. Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak je uvedeno níže, byla průměrná dovozní cena mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(164)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(165)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z jiných třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi dopadem subvencovaného dovozu z Indie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2. Hospodářská krize
(166)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(167)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření. Pro srovnání dovoz z Indie ve stejném období meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(168)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní subvencovaného dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Subvencované dovozy nicméně účinky hospodářského propadu zesílily a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(169)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný dopad, má se za to, že s ohledem na nízký objem vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nenarušil tento dopad příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(171)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(172)
Tento nárůst objemu subvencovaného dovozu z Indie a jeho podílu na trhu byl trvalý, a to dokonce během roku 2009, kdy se spotřeba Unie snížila o 16 %, a kryl se s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, k němuž ve stejném období došlo.
(173)
Od roku 2008 se indickým vyvážejícím výrobcům daří značně zvyšovat jejich podíl na trhu, a to v kontextu hospodářského zpomalení a prudkého poklesu spotřeby Unie. Došlo k tomu souběžně s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu a prudkým poklesem ziskovosti a jiných finančních ukazatelů. Během posuzovaného období měl na finanční situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad prudký nárůst levného subvencovaného dovozu z Indie, a to za ceny, jež byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie trvale podbízivé. I když se situace až do období šetření mírně zlepšovala, nebylo výrobní odvětví Unie schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a jeho ziskovost zůstala negativní.
(174)
Analýza ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně hospodářské krize, ukázala, že tyto činitele nenarušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(175)
Na základě výše uvedené analýzy se má předběžně za to, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil hmotnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Předběžná poznámka
(176)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Vymezení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(177)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(178)
Očekává se, že uložení prozatímních vyrovnávacích cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(179)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět. Navíc se očekává, že uložení vyrovnávacích opatření pomůže zachovat zaměstnanost, která se v posuzovaném období neustále zhoršovala.
(180)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů a dovozců
(181)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali; bylo kontaktováno 20 uživatelů, ale žádný z nich na zaslané dotazníky neodpověděl. Pokud jde o dovozce, dotazníky byly zaslány dvěma dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, avšak ani jeden z nich neodpověděl.
(182)
Připomíná se, že také při předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku byla spolupráce ze strany uživatelů velmi omezená. V rámci posledního přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu byli kontaktováni stejní uživatelé, ale ani v rámci tohoto šetření žádný z nich nespolupracoval (5).
(183)
Podle podnětu by mělo uvalení opatření na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie na uživatelé zanedbatelný dopad, neboť spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují pouze malou část jejich celkových nákladů. V podnětu byl uveden odhad podílu nákladů na spojovací prostředky z korozivzdorné oceli při výrobě automobilu a pračky/myčky. V obou případech se došlo k závěru, že spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují zanedbatelnou část výrobních nákladů těchto výrobků.
(184)
S ohledem na nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie (46 % v období šetření) by ani v případě uvalení opatření na dovoz z Indie nehrozil nedostatek dodávek na trhu. Navíc existují jiné zdroje dodávek, jako je například dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli ze třetích zemí, na něž se žádná opatření nevztahují.
(185)
Ostatně úroveň navrhovaných opatření je mírná a proto se očekává, že dovoz z Indie na trh EU bude pokračovat, třebaže za spravedlivější ceny.
7.4. Závěr ohledně zájmu Unie
(186)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
8. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(187)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(188)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(189)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007, tj. před posuzovaným obdobím, kdy bylo odvětví ještě ziskové. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(190)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(191)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(192)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(193)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Všechny ostatní společnosti
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(195)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(196)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
3,2
B268
Společnosti uvedené v příloze
13,6
B269
Všechny ostatní společnosti
16,5
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. února 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 115/2012
z 9. februára 2012,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 12,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámila 13. mája 2011 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii (ďalej len „India“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“).
(3)
Antisubvenčné konanie začalo na podnet, ktorý podal 31. marca 2011 Európsky inštitút pre priemyselné spojovacie materiály (European Industrial Fasteners Institute - EIFI) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(4)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Nepodarilo sa dospieť k žiadnemu vzájomne prijateľnému riešeniu.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(5)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala výrobcov v Únii, ktorí podali podnet, ostatných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, užívateľov o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a orgány Indie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(6)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii
(7)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii sa v oznámení o začatí konania predpokladal na účely stanovenia subvencovania výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia.
(8)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach súvisiacich s výrobou príslušného výrobku a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zapojených do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku počas obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011.
(9)
Výber reprezentatívnej vzorky sa tiež konzultoval s príslušnými orgánmi Indie.
(10)
V danej lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky celkovo päť vyvážajúcich výrobcov vrátane skupiny prepojených spoločností v Indii. Tieto spolupracujúce spoločnosti nahlásili vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania. Z porovnania údajov Eurostatu o dovoze s objemom vývozu príslušného výrobku do Únie nahláseným za obdobie prešetrovania piatimi spolupracujúcimi spoločnosťami vyplýva, že spolupráca indických vyvážajúcich výrobcov bola takmer na úrovni 100 %. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito piatimi vyvážajúcimi výrobcami.
1.2.2. Výber vzorky spolupracujúcich spoločností v Indii
(11)
V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybranú vzorku tvorili tri spoločnosti, ktoré spolu predstavujú približne 98 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku z Indie do Únie.
(12)
S príslušnými stranami a indickými orgánmi sa v súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia prekonzultoval výber vzorky. Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, trvali na tom, aby boli do nej tiež zaradení. Vzhľadom na reprezentatívnosť navrhnutej vzorky, ako sa to uvádza v odôvodnení 11, sa však dospelo k záveru, že vzorku nie je potrebné zmeniť alebo rozšíriť.
1.2.3. Individuálne skúmanie spoločností, ktoré neboli vybraté do vzorky
(13)
Vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, podal žiadosť o individuálne skúmanie v zmysle článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Vykonanie skúmania na základe tejto žiadosti by bolo v rámci tejto predbežnej fázy príliš náročné. Preto sa rozhodnutie o tom, či sa v prípade tejto spoločnosti vykoná individuálne skúmanie, prijme v neskoršej fáze konania.
1.2.4. Výber vzorky výrobcov v Únii
(14)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania stanovil na účely stanovenia ujmy výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia.
(15)
Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov v Únii. Táto vzorka pozostávala z piatich spoločností, ktoré boli vybrané z 15 výrobcov v Únii známych Komisii pred začatím prešetrovania, a to na základe objemu ich predaja, veľkosti a geografickej polohy v Únii. Tieto spoločnosti predstavovali 37 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania. Zainteresované strany boli prizvané ku konzultáciám o spise a vyjadrenie pripomienok k vhodnosti tohto výberu v lehote 15 dní od dátumu uverejnenia oznámenia o začatí konania. Žiadna zainteresovaná strana nevyjadrila svoje námietky voči navrhovanej vzorke pozostávajúcej z piatich spoločností.
(16)
Následne jeden z piatich výrobcov v Únii zaradených do vzorky odstúpil od spolupráce. Zvyšné štyri spoločnosti zaradené do vzorky však stále predstavovali 32 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania. Z tohto dôvodu sa vzorka stále považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch troch z týchto spoločností. V tejto predbežnej fáze prešetrovania sa usúdilo, že na overenie údajov, ktoré poskytla štvrtá spoločnosť zaradená do vzorky, postačuje dôkladná analýza podkladov.
1.2.5. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(17)
Vzhľadom na prípadný veľký počet dovozcov, ktorých sa konanie týka, sa v oznámení o začatí konania predpokladal v súvislosti s dovozcami výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili dvaja dovozcovia. Vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí sa prihlásili, sa rozhodlo, že výber vzorky sa nevykoná.
1.2.6. Vyplnené dotazníky a overovania
(18)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania. Dotazníky boli teda zaslané indickej vláde, vyvážajúcim výrobcom v Indii zaradeným do vzorky, výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, spolupracujúcim dovozcom v Únii a všetkým užívateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka.
(19)
Vyplnené dotazníky zaslala indická vláda, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky. Žiadny z oslovených dovozcov alebo užívateľov nezaslal vyplnený dotazník.
(20)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovania na mieste sa vykonali v priestoroch vlády Indie v Dillí a v priestoroch týchto strán:
Výrobcovia v Únii
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Taliansko,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Taliansko,
-
Ugivis S.A, Belley, Francúzsko.
Vyvážajúci výrobcovia v Indii
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maháraštra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maháraštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarát.
1.3. Obdobie prešetrovania
(21)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A OBDOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(22)
Príslušným výrobkom sú spojovacie materiály z nehrdzavejúcej ocele a ich časti (ďalej len „SMNO“) s pôvodom v Indii, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobok
(23)
Zistilo sa, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný na trhu v Únii výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(24)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme);
c)
systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);
d)
systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme);
e)
systém orientovaný na výrobky (Focus Product Scheme);
f)
systém vývozných úverov (Export Credit Scheme);
g)
oslobodenie od dane z elektrickej energie (Electricity Duty Exemption).
(25)
Uvedené systémy a) až e) sú založené na zákone o zahraničnom obchode (Vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre OP v prípade tohto prešetrovania je dokument „FT-policy 09-14“. Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 - 2014 (dokument „FT-policy 09-14“), v príručke „Handbook of Procedures, Volume I“, (Príručka postupov, zväzok I, ďalej len „príručka HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.
(26)
Systém vývozných úverov uvedený v písmene f) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk (Banking Regulation Act) z roku 1949, ktorý povoľuje indickej centrálnej banke (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.
(27)
Oslobodenie od dane z elektrickej energie uvedené v písmene g) je súčasťou balíka stimulov z roku 2007, ktorý prijala vláda indického štátu Maháraštra, uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z 30. marca 2007.
3.2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
a) Právny základ
(28)
Podrobný opis DEPBS sa nachádza v kapitole 4.3 dokumentu „FT-politicy 09-14“ a kapitole 4 v príručke HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(29)
Na výhody podľa tohto systému je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.
c) Praktické vykonávanie DEPBS
(30)
Vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako určitý percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe štandardných noriem vstupu/výstupu (Standard Input Output Norms, ďalej len „SION“), pričom sa zohľadňuje pravdepodobný obsah dovážaných vstupných materiálov vo vyvážanom výrobku a zaťaženie clom na takýto pravdepodobný dovoz, bez ohľadu na to, či sa dovozné clo skutočne zaplatilo, alebo nie.
(31)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas colného odbavenia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorý sa za túto vývoznú transakciu poskytne. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda indická vláda má povinnosť poskytnúť úver DEPBS.
(32)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru - s výnimkou investičného tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže inak využiť. Úvery DEPBS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.
(33)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 príručky HOP I 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa navyše vždy môžu posúdiť po uložení menšej pokuty, ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 príručky HOP I 09-14.
(34)
Zistilo sa, že dve spoločnosti zo vzorky, a to spoločnosť Agarwal Fastners Pvt. Ltd. a spoločnosť Raajratna Ventures Ltd. počas OP využívali tento systém.
d) Závery o DEPBS
(35)
V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(36)
DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(37)
Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla ani systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I v bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, majú stále nárok na čerpanie výhod v rámci DEPBS.
e) Výpočet výšky subvencie
(38)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorá bola poskytnutá príjemcovi a ktorá bola zistená počas OP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemcovi je poskytnutá výhoda v momente, keď sa uskutoční vývozná transakcia v rámci tohto systému. V tom čase indická vláda zodpovedá za odpustenie cla, čo predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému DEPBS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.
(39)
Ak došlo k odôvodneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto stanovených úverov, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(40)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas OP, sa pohybovala v rozmedzí 4,70 % až 6,53 %.
3.3. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
a) Právny základ
(41)
Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.3 až 4.1.14 dokumentu „FT-policy 09-14“ a kapitolách 4.1 až 4.30A v príručke HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(42)
Systém predbežných povolení pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v odôvodnení 43. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na podsystém AAS „fyzický vývoz“ a na podsystém AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu „FT-policy 09-14“, akými sú napríklad dodávatelia jednotky orientovanej na vývoz (export oriented unit, ďalej len „EOU“), sú oprávnení v rámci podsystému AAS zamýšľaný vývoz. Napokon, dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „predbežný príkaz na uvoľnenie“ (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a domáci dokumentárny akreditív (back to back inland letter of credit).
c) Praktické vykonávanie
(43)
Predbežné povolenia v rámci AAS sa môžu vydať na účely:
i) fyzického vývozu: toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;
ii) každoročnej požiadavky: toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
iii) dodávky medziproduktov: tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla, a na tento účel môže získať predbežné povolenie na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
iv) zamýšľaného vývozu: tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi dovážať bez cla vstupné materiály potrebné na výrobu tovaru, ktorý sa má predávať v rámci zamýšľaného vývozu kategóriám zákazníkov uvedeným v odseku 8.2 dokumentu „FT-policy 09-14“. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Mnoho kategórií dodávok sa považuje za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru jednotke orientovanej na vývoz (EOU) alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);
v) predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“): držiteľ predbežného povolenia v rámci AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu „FT-policy 09-14“ (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom predbežného príkazu na uvoľnenie sa dodávateľovi vracajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vracania/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné, ako aj pre dovážané vstupné materiály;
vi) domáceho dokumentárneho akreditívu: tento podsystém zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré namiesto dovozu pochádzajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu „FT-policy 09-14“ (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).
(44)
Jednej spoločnosti zaradenej do vzorky boli počas OP v súvislosti s príslušným výrobkom poskytnuté úľavy na základe AAS. Táto spoločnosť využila jeden z podsystémov, t. j. AAS fyzický vývoz. Nie je preto potrebné zisťovať, či sa na zvyšné nevyužité podsystémy vzťahujú vyrovnávacie opatrenia.
(45)
Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.
(46)
Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívala príslušná spoločnosť, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe SION, ktoré existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).
(47)
Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi.
(48)
Spoločnosť, ktorá využívala systém, viedla určitý register výroby a spotreby. Dodatok 23 nebol riadne doplnený a preto nemohol byť považovaný za register skutočnej spotreby ako ho predpisujú kapitoly 4.26, 4.30 príručky HOP I 09-14. Register skutočnej spotreby v OP nebol k dispozícii, a preto nebolo možné overiť, okrem iného, záznamy o spotrebe s cieľom zistiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v kópii dodatku 23. Pokiaľ ide o požiadavky na overenie uvedené v odôvodnení 45, spoločnosť nemala žiadne záznamy o tom, ako toto osvedčovanie prebehlo. Neexistoval žiadny plán auditu alebo akýkoľvek iný podporný materiál pre vykonaný audit (napr. správa o audite), žiadne zaznamenané informácie o použitej metodike a špecifických požiadavkách potrebných na takúto precíznu prácu, ktorá si vyžadovala podrobné technické vedomosti o výrobných procesoch. Akékoľvek prípadné nadmerné odpustenie ciel dosiahnuté spoločnosťou a uvedené v dodatku 23 nebolo predmetom žiadneho zásahu alebo kontroly zo strany príslušných orgánov. Usudzuje sa, že prešetrovaný vývozca nebol schopný preukázať, že príslušné ustanovenia dokumentu „FT-policy 09-14“ sú splnené.
d) Záver týkajúci sa AAS
(49)
Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá znamenala výhodu pre prešetrovaného vývozcu.
(50)
Okrem toho subvencie súvisiace s podsystémom AAS fyzický vývoz sú zo zákona jasne podmienené uskutočnením vývozu, a preto sa považujeú za špecifické a napadnuteľné na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody v rámci tohto systému.
(51)
Podsystém využívaný v tomto prípade nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 oddiel II príloha II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddiel II príloha III k základnému nariadeniu). Navyše SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože podoba týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne overiť, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na výrobu na vývoz. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II príloha II a bod 3 oddiel II príloha III k základnému nariadeniu).
(52)
Tento podsystém je preto napadnuteľný.
e) Výpočet výšky subvencie
(53)
Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov zvýhodnením, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerné odpustenie ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.
(54)
Výška subvencie pre spoločnosť, ktorá využívala AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky subvencie. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(55)
Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre príslušnú spoločnosť počas OP bola 2,94 %.
3.4. Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“)
a) Právny základ
(56)
Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu „FT-politicy 09-14“ a kapitole 5 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(57)
Na výhody podľa tohto systému sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.
c) Praktické vykonávanie
(58)
Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar (nový aj použitý investičný tovar) so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 5 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS investičný tovar môže dovážať s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie, t. j. od dátumu vydania povolenia šesť rokov namiesto osem rokov. Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS alternatívne môže uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.
(59)
Zistilo sa, že počas OP tento systém využívali všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.
d) Záver týkajúci sa systému EPCGS
(60)
V rámci systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže táto úľava znižuje príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Zníženie cla okrem toho zvýhodňuje vývozcu, pretože clo ušetrené z dovozu zlepšuje jeho likviditu.
(61)
Navyše systém EPCGS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(62)
Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov, resp. sa nestáva súčasťou takých výrobkov pri ich výrobe.
e) Výpočet výšky subvencie
(63)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(64)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozdelila podľa príslušného obratu vývozu počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo dopravených množstiev.
(65)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas OP, predstavuje 0,11 %, 0,16 % a 0,19 %.
3.5. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
a) Právny základ
(66)
Podrobný opis SEOU sa nachádza v kapitole 6 dokumentu „FT-politicy 09-14“ a kapitole 6 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(67)
S výnimkou čisto obchodných spoločností môžu byť všetky podniky, ktoré sa v zásade zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb, založené v rámci EOUS. Podniky vo výrobných odvetviach musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív, čím sa stanú oprávnenými v rámci EOUS.
c) Praktické vykonávanie
(68)
Jednotky orientované na vývoz môžu mať sídlo a môžu byť založené kdekoľvek v Indii.
(69)
Žiadosť o status EOU musí obsahovať podrobné údaje týkajúce sa obdobia najbližších piatich rokov o, okrem iného, plánovanom objeme výroby, plánovanej hodnote vývozu, o požiadavkách na dovoz a domácich požiadavkách. Keď orgány prijmú žiadosť spoločnosti, podmienky spojené s týmto prijatím sa oznámia spoločnosti. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníka systému EOUS platí päť rokov. Dohodu je možné obnoviť na ďalšie obdobia.
(70)
Rozhodujúcou povinnosťou jednotky orientovanej na vývoz, ako ju stanovuje dokument „FT-policy 09-14“ je dosiahnuť čisté devízové príjmy (net foreign exchange, ďalej len „NFE“), t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozu musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru.
(71)
Jednotky orientované na vývoz majú nárok na tieto úľavy:
i)
oslobodenie od dovozného cla na všetky typy tovaru (vrátane investičného tovaru, surovín a spotrebného tovaru) potrebných na výrobu, spracovanie alebo v súvislosti s nimi;
ii)
oslobodenie od spotrebnej dane na tovar obstaraný z domácich zdrojov;
iii)
náhrada centrálnej dane z predaja miestne obstaraného tovaru;
iv)
možnosť predať časť výroby na domácom trhu do výšky 50 % FOB hodnoty vývozu, podmienená dosiahnutím čistých devízových príjmov pri zaplatení ciel so zľavou, t. j. spotrebných daní z hotových výrobkov;
v)
čiastočná náhrada cla zaplateného za palivá obstarávané od domácich ropných spoločností;
vi)
oslobodenie od dane z príjmu, ktorá je zvyčajne splatná zo ziskov realizovaných vývozným predajom v súlade s oddielom 10B zákona o daniach z príjmu (Income Tax Act) na 10-ročné obdobie od začatia svojej činnosti.
(72)
Jednotky pôsobiace v rámci tohto systému sú pod dohľadom colných úradníkov.
(73)
Sú zo zákona povinné viesť riadne záznamy o celom dovoze, o spotrebe a použití všetkých dovezených materiálov a o uskutočnenom vývoze v súlade s príslušným bodom príručky HOP I 09-14. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať kompetentným orgánom v Indii prostredníctvom štvrťročných a výročných správ o pokroku.
(74)
Avšak „od EUO sa nikdy nevyžaduje, aby určovali vzájomný vzťah medzi každou dovezenou zásielkou s jej vývozom, prevodmi do iných jednotiek, s predajom v domácej tarifnej oblasti (domestic tariff area, DTA) alebo so zásobami“, ako je to stanovené v príslušnom oddiele príručky HOP I 09-14.
(75)
Domáci predaj sa odosiela a zaznamenáva na základe vlastných osvedčení. Proces odosielania zásielok na vývoz jednotiek orientovaných na vývoz podlieha dohľadu colného/daňového úradníka.
(76)
V tomto prípade využíval systém EOUS jeden z vývozcov zaradených do vzorky. Tento spolupracujúci vývozca použil tento systém na dovoz surovín, spotrebného a investičného tovaru oslobodeného od dovozných ciel, na zaobstarávanie tovaru oslobodeného v domácom prostredí od spotrebnej dane a na získanie náhrady dane z predaja a na predaj časti svojej výroby na domácom trhu. Vývozca takto využil všetky výhody, ako sú opísané v odôvodnení 70 v bodoch i) až vi). Pokiaľ však ide o oslobodenie od dane z príjmu podľa oddielu 10 B zákona o daniach z príjmu, prešetrovaním sa zistilo, že od 1. apríla 2010 by už spoločnosť nemala nárok na toto oslobodenie. Preto sa ustanovenia o oslobodení EOU od dane z príjmu už ďalej v kontexte tohto prešetrovania neposudzovali.
(77)
Spoločnosť, ktorá bola považovaná za spoločnosť vykonávajúcu svoju činnosť ako EOU, predložila na poslednú chvíľu podrobné pripomienky týkajúce sa systému, v ktorých okrem iného tvrdila, že rôzne opatrenia, ktoré má EOU k dispozícii, nepredstavujú napadnuteľné subvencie. Do súčasnej doby nebolo možné uzavrieť analýzu týchto pripomienok; bude sa jej však venovať náležitá pozornosť v nasledujúcej fáze prešetrovania.
d) Závery o EOUS
(78)
Oslobodenie EOU od troch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“, „vzdelávacia daň z cla“ (education cess on customs duty) a „daň z vyššieho stredného vzdelávania“ (higher secondary education cess)) a náhrada dane z predaja sú finančnou pomocou zo strany indickej vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol inak splatný pri neexistencii tohto systému, je ušlý príjem, a teda predstavuje poskytnutie výhody pre EOU v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože zlepšil likviditu prostredníctvom neexistencie povinnosti zaplatiť clo obvykle splatné a prostredníctvom získania náhrady dane z predaja.
(79)
Okrem toho sa EOUS nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bodoch h) a i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 oddiel II príloha II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddiel II príloha III k základnému nariadeniu). Cieľom zavedeného kontrolného systému je monitorovať plnenie povinnosti dosiahnutia čistých devízových príjmov a nie spotrebu dovozu vo vzťahu k výrobe vyvážaného tovaru.
(80)
Oslobodenie od spotrebnej dane a ekvivalentného dovozného cla však nemá za následok ušlý príjem, ktorý je inak splatný. Spotrebná daň a dodatočné clo, pokiaľ sa zaplatia, by sa mohli použiť ako úver pre vlastné budúce colné záväzky (tzv. „mechanizmus CENVAT“), čo je systém porovnateľný s DPH, ktorý umožňuje indickým spoločnostiam vyrovnať dane z nákupu daňami splatnými za predaj. Preto tieto dane nie sú konečné. Podľa nástrojov úveru „CENVAT“ je nositeľom konečného cla len pridaná hodnota, nie vstupné materiály.
(81)
Teda iba oslobodenie od základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania a náhrady centrálnej dane z predaja predstavujú subvencie v zmysle článku 3 základného nariadenia. Zo zákona sú podmienené uskutočnením vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Vývozným cieľom EOU, ako je stanovené v kapitole 6.1 dokumentu „FT-policy 09-14“, je conditio sine qua non na získanie stimulov.
e) Výpočet výšky subvencie
(82)
Výhodou podliehajúcou vyrovnávacím opatreniam je teda odpustenie dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla, dane z vyššieho stredného vzdelávania) obvykle splatných pri dovoze ako aj náhrada centrálnej dane z predaja počas OP.
i) Oslobodenie od dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania), náhrada centrálnej dane z predaja surovín a spotrebných materiálov.
(83)
Výška subvencie pre vývozcov, ktorí sú EOU, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania) na materiály dovezené pre EOU ako celok a náhrady dane z predaja počas OP. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa v súlade s článkom 7 ods.1 písm. a) základného nariadenia odrátali od tejto sumy, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat vývozu dosiahnutý počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencie pre príslušnú spoločnosť predstavovalo 2,68 %.
ii) Oslobodenie od dovozného cla (základného cla, vzdelávacej dane z cla a dane z vyššieho stredného vzdelávania) na investičný tovar
(84)
Investičný tovar nie je fyzicky začlenený do hotového tovaru. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa výhoda pre príslušnú spoločnosť vypočítala na základe sumy nezaplateného cla za dovezený investičný tovar, rozloženej na obdobie, ktoré zodpovedá normálnej dobe odpisovania takéhoto investičného tovaru v jednej z prešetrovaných spoločností. Takto vypočítaná suma potom môže prislúchať OP a upravila sa pripočítaním úroku za toto obdobie tak, aby zodpovedala hodnote zvýhodnenia v čase a aby sa tým stanovila celková výhoda z tohto systému pre príjemcu. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat vývozu dosiahnutý počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencie pre príslušnú spoločnosť predstavovalo 0,05 %.
(85)
Celkové rozpätie subvencie získané v rámci EOUS pre príslušnú spoločnosť predstavovalo 2,73 %.
3.6. Systém orientovaný na výrobky (ďalej len „FPS“)
a) Právny základ
(86)
Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 3.15 až 3.17 dokumentu „FT-policy 09-14“ a kapitolách 3.9 až 3.11 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(87)
Podľa odseku 3.15.2 dokumentu „FT-policy 09-14“ sú subjektmi oprávnenými podľa tohto systému vývozcovia oznámených výrobkov uvedených v dodatku 37D príručky HOP I 09-14.
c) Praktické vykonávanie
(88)
Vývozca výrobkov zahrnutých do zoznamu v dodatku 37D príručky HOP I 09-14 môže v rámci FPS požiadať o poukaz oprávňujúci na colnú úľavu vo výške 2 % až 5 % hodnoty vývozu FOB. Výrobok(-ky)/výrobné odvetvie(-a), ktorým sa venuje osobitná pozornosť, a ktorých sa týkajú tabuľky 2 a 5 v uvedenom dodatku 37D, však majú nárok na poukaz oprávňujúci na colnú úľavu vo výške 5 % hodnoty vývozu FOB. Prešetrovaný príslušný výrobok patrí medzi výrobky, ktorým sa venuje osobitná pozornosť.
(89)
Systém orientovaný na výrobky predstavuje systém po vývoze, t. j. na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Spoločnosť preto podáva on-line žiadosť príslušnému orgánu, ku ktorej prikladá kópie vývoznej objednávky a faktúry, doklad vystavený bankou o zaplatení poplatkov za žiadosť, kópiu nákladných listov (colných dokladov) a potvrdenie banky („bank realization certificate“) osvedčujúce prijatie platby alebo potvrdenie o prijatí devíz („foreign inward remittance certificate“) v prípade priameho prevodu dokladov. Ak originál nákladných listov (colných dokladov) a/alebo potvrdení banky („bank realization certificates“) bol predložený na účely uplatnenia nároku na výhody v rámci akéhokoľvek iného systému, spoločnosť môže predložiť ňou samou overené kópie dokladov s uvedením príslušného orgánu, ktorému boli predložené originály dokladov. On-line žiadosť o úvery FPS sa môže týkať najviac 50 nákladných listov (colných dokladov).
(90)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardmi je možné zaúčtovať úvery FPS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru - s výnimkou investičného tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže využiť inak. Úvery FPS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.
(91)
Zistilo sa, že dve zo spoločností zaradených do vzorky využívali tento systém počas OP.
d) Záver týkajúci sa FPS
(92)
V rámci systému FPS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver FPS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver FPS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(93)
Navyše FPS je podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.
(94)
Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I v bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon, vývozca má nárok na výhody v rámci FPS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, majú stále nárok na čerpanie výhod v rámci FPS.
e) Výpočet výšky subvencie
(95)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorá bola poskytnutá príjemcovi, a o ktorej sa zistilo, že sa uplatňovala počas OP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemcovi je poskytnutá výhoda v momente, keď sa uskutočnila vývozná transakcia v rámci tohto systému V tom čase indická vláda zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru FPS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému FPS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.
(96)
Ak boli podané odôvodnené žiadosti, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto stanovených úverov, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu počas OP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(97)
Sadzba subvencie pre dve príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas OP, predstavuje 4,80 %.
3.7. Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“)
a) Právny základ
(98)
Podrobné údaje o tomto systéme sú stanovené v obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (obežník o vývozných úveroch v rupiách/cudzej mene), ktorý vydala RBI a ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.
b) Oprávnenosť
(99)
Na výhody podľa tohto systému sú oprávnení vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia.
c) Praktické vykonávanie
(100)
Systém vývozných úverov pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na prevádzkový kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. Komerčné banky uplatňujú od 1. júla 2010 nový systém základných sadzieb, ktorý platí pre poskytovanie vývozných úverov v rupiách, bez ohľadu na to, komu boli poskytnuté. Pokiaľ ide o ECS v zahraničnej mene, RBI stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb platný pre vývozné úvery, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcom. Indická centrálna banka tiež usmerňuje banky, aby poskytovali určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu.
(101)
V dôsledku uvedeného obežníka RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by mohol byť nižší pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti s dobrým ratingom mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.
(102)
Zistilo sa, že počas OP tento systém využívali všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.
d) Záver týkajúci sa ECS
(103)
Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v obežníku RBI uvedenom v odôvodnení 103 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne na základe trhových podmienok a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(104)
Napriek skutočnosti, že zvýhodnené úvery v rámci systému ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie predstavuje finančnú pomoc vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa článku 1 ods. 1.1.a)1) bodu iv) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad refundácia poskytnutá indickou vládou komerčným bankám, na preukázanie subvencie, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) základného nariadenia. Indická centrálna banka je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. Indická centrálna banka dáva pokyny súkromným subjektom v zmysle druhej zarážky článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá, okrem iného pokiaľ ide o určovanie úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v obežníku Master Circular RBI a v ustanoveniach RBI, podľa ktorých komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Týmto nariadením sa ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(105)
Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas OP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas OP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.
(106)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas OP, predstavuje 0,25 %, 0,31 % a 0,44 %.
3.8. Oslobodenie od dane z elektrickej energie
a) Právny základ
(107)
Systém je súčasťou balíka stimulov z roku 2007, ktorý prijala vláda indického štátu Maháraštra, uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z 30. marca 2007. Po prijatí zmien balíka stimulov z roku 2007, ktoré vláda indického štátu Maháraštra zverejnila 30. júna 2011, došlo k predĺženiu obdobia uplatňovania systému do 31. augusta 2011.
b) Oprávnenosť
(108)
Uvedené uznesenie obsahuje zoznam kategórií výrobných odvetví a podnikov, ktoré je možné považovať za oprávnené na využívanie stimulov v rámci systému z roku 2007.
c) Praktické vykonávanie
(109)
Vláda indického štátu Maháraštra, s cieľom podporovať rozširovanie výrobných odvetví na menej rozvinuté územia, vypracovala balík stimulov pre nové/expandujúce jednotky (podniky) výrobných odvetví, aby začali vykonávať svoju činnosť v rozvíjajúcom sa regióne štátu Maháraštra. Na účely tohto systému príloha I k uzneseniu obsahuje rozdelenie územia tohto štátu z hľadiska oprávnenosti na stimuly. O stimuly podľa systému z roku 2007 však nie je možné požiadať, ak výkonná agentúra nevydala v rámci systému z roku 2007 osvedčenie oprávnenosti („Eligibility Certificate“) a oprávnená jednotka nesplnila ustanovenia/podmienky osvedčenia oprávnenosti. Výkonná agentúra vydá osvedčenie oprávnenosti s účinnosťou od dátumu začatia komerčnej výroby oprávnenou jednotkou.
(110)
Oslobodenie od dane z elektrickej energie sa udeľuje oprávneným novým jednotkám založeným na určených územiach na obdobie 15 rokov. V iných častiach štátu 100 % jednotiek orientovaných na vývoz (EOU), jednotiek v oblasti informačných technológií a biotechnológií, sa tiež poskytne oslobodenie od platenia dane z elektrickej energie a to na obdobie 10 rokov.
(111)
Počas prešetrovania sa zistilo, že jedna spoločnosť zo vzorky, ktorá mala status EOU a sídlo v indickom štáte Maháraštra, využívala výhody tohto systému počas OP.
d) Záver týkajúci sa oslobodenia od dane z elektrickej energie
(112)
Oslobodenie od dane z elektrickej energie je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá znamenala výhodu pre prešetrovaných vývozcov.
(113)
Subvenčný systém je špecifický v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie pri svojej činnosti riadi, dovoľujú uvedený systém využívať iba určitým podnikom v rámci určeného geografického regiónu.
(114)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.
e) Výpočet výšky subvencie
(115)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca vo vzťahu k príslušnému výrobku, a o ktorej sa zistilo, že sa uplatňovala počas OP. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat z predaja príslušného výrobku vyvážajúceho výrobcu počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia.
(116)
Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre príslušnú spoločnosť je 0,09 %.
3.9. Výška napadnuteľných subvencií
(117)
Na základe týchto zistení zhrnutých v tabuľke bola celková výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 3,2 % do 16,5 %.
Tabuľka 1
Systém
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Oslobodenie od dane z elektrickej energie
Spolu
Spoločnosť
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Ostatné spoločnosti
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia je subvenčné rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky, vypočítané na základe váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre každý zo systémov, ktorého výhody využívajú spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, 13,6 %. Na účely vypočítania váženého priemeru subvenčného rozpätia pre vzorku boli z tohto výpočtu vylúčené subvencie zistené v EOUS a systéme oslobodenia od dane z elektrickej energie v rámci balíka stimulov vlády indického štátu Maháraštra (t. j. uplatniteľný len pre jednotky orientované na vývoz), keďže bolo zistené, že rozsah pôsobnosti týchto systémov by sa nevzťahoval dve spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky. Najmä pokiaľ ide o EOU, nie je možné kumulovať výhody spojené so statusom EOU s výhodami poskytovanými v rámci iných systémov. Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z elektrickej energie, túto výhodu môžu využívať len EOU alebo firmy so sídlom v určitých regiónoch štátu Maháraštra. Počet subjektov využívajúcich výhody v rámci tohto systému je preto príliš malý na to, aby bolo možné tento systém považovať za uplatniteľný na spoločnosti nezaradené do vzorky.
(119)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objeme vývozu príslušného výrobku do Únie za obdobie prešetrovania, ktoré nahlásili spolupracujúce spoločnosti alebo skupiny, ktoré počas obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Únie, ukazuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká, teda 100 %. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre každý zo systémov, ktorého výhody využívajú spolupracujúce spoločnosti zo vzorky, t. j. 16,5 %.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výroba v Únii
(120)
Na určenie celkovej výroby v Únii sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch v Únii vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom, a overených odpovedí výrobcov v Únii zaradených do vzorky na dotazník.
(121)
Na tomto základe sa celková výroba v Únii odhadla na približne 52 000 ton počas OP. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov v Únii, ktorí sa prihlásili, a odhadnutý objem výroby výrobcov, ktorí sa počas konania neprihlásili.
(122)
Ako je uvedené v odôvodnení 14, na prešetrovanie výrobcov v Únii sa použil výber vzorky. Z 15 výrobcov v Únii, ktorí poskytli údaje pred začatím konania, bolo do vzorky vybraných päť spoločností. Tak ako sa uvádza v odôvodnení 16, jedna spoločnosť sa následne rozhodla v prešetrovaní nespolupracovať. Zvyšné spolupracujúce spoločnosti zaradené do vzorky predstavovali približne 32 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas OP a považovali sa za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. Spoločnosti zaradené do vzorky sú hlavnými výrobcami a majú sídlo vo Francúzsku a Taliansku, kdev sa vyrába najväčší objem príslušného výrobku.
4.2. Výrobné odvetvie Únie
(123)
Všetci známi výrobcovia v Únii uvedení v odôvodnení 120 sa považujú za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
5. UJMA
5.1. Predbežné poznámky
(124)
Príslušné štatistické údaje Eurostatu o dovoze spolu s údajmi poskytnutými v podnete a údajmi zhromaždenými od výrobcov Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom vrátane overených odpovedí výrobcov v Únii zaradených do vzorky na dotazník sa použili aj pri hodnotení príslušných faktorov ujmy.
(125)
Analýza ujmy v súvislosti s makroekonomickými údajmi, medzi ktoré patrí kapacita výroby, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť a produktivita, sa zakladá na údajoch celého výrobného odvetvia Únie.
(126)
Analýza ujmy v súvislosti s mikroekonomickými údajmi, medzi ktoré patria ceny transakcií, ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál, ďalej zásoby a mzdy sa zakladá na údajoch výrobcov v Únii zaradených do vzorky.
(127)
Štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky boli zaradení do vzorky aj v preskúmaní pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz SMNO s pôvodom v Číne a Taiwane, ktoré bolo ukončené 7. januára 2012 (4). V uvedenom preskúmaní bola do vzorky zahrnutá jedna iná spoločnosť, ktorá nebola zaradená do vzorky v tomto prešetrovaní. Vzhľadom na to, že obdobie posudzované v analýze ujmy sa prekrýva s obdobím posudzovaným v preskúmaní pred uplynutím platnosti, údaje za roky 2008 a 2009 sú tie isté, s výnimkou údajov, ktoré sa týkajú uvedenej jednej spoločnosti. Zverejnením údajov za roky 2008 a 2009 by bolo možné vydedukovať údaje vzťahujúce sa na spoločnosť, ktorá nebola zaradená do vzorky v tomto prešetrovaní. Mikroukazovatele akými sú napr. zásoby, mzdy, investície, peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť, boli preto indexované.
5.2. Spotreba v Únii
(128)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe údajov o objeme predaja výrobného odvetvia Únie v Únii, ktoré boli uvedené v podnete, a porovnania týchto údajov s odpoveďami na dotazníky použitými pri výbere vzorky a overenými údajmi získanými od výrobcov zaradených do vzorky. Okrem toho sa zohľadnil aj objem dovozu na základe údajov od Eurostatu za posudzované obdobie.
(129)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
Tabuľka 2
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii (v tonách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj:
Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(130)
Celková spotreba na trhu EÚ vzrástla počas posudzovaného obdobia o 9 %. Medzi rokmi 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu o 16 %, údajne v dôsledku globálnych negatívnych účinkov hospodárskej krízy na trh, po čom spotreba opäť vzrástla o 21 % medzi rokmi 2009 a 2010 a o ďalších 7 % medzi rokom 2010 a OP.
5.3. Dovoz z príslušnej krajiny
(131)
Dovoz do Únie z Indie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z Indie (v tonách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podiel na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj:
Eurostat a odpovede vyvážajúcich výrobcov na dotazník.
(132)
Dovoz z Indie významne vzrástol v priebehu posudzovaného obdobia, a to o 65 %. Tento nárast bol najväčší medzi rokmi 2008 a 2009, keď dovoz prudko stúpol o 30 % a spotreba klesla o 16 %. Z každoročného hľadiska dovoz z Indie ďalej rástol počas roku 2010 (+ 16 %) a počas OP (+ 10 %).
5.3.1. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
Tabuľka 4
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
OP
Priemerná cena v EUR/tona
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj:
Eurostat a odpovede výrobcov v EÚ zaradených do vzorky, na dotazník.
(133)
Celkovo priemerné ceny dovozu z Indie počas posudzovaného obdobia klesli o 9 %. To vysvetľuje nárast podielu Indie na trhu v tom istom období z 12,1 % na 18,3 %. Najväčší nárast nastal medzi rokmi 2008 a 2009, keď indickí vývozcovia zvýšili svoj podiel na trhu o viac ako 6 %.
(134)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Indie pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami existujúceho clo a nákladov po dovoze.
(135)
Toto porovnanie cien sa vykonalo pre každý typ (výrobku) v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu, ktoré sa v prípade potreby náležite upravili, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania vyjadrený ako percentuálny podiel z obratu výrobcov v Únii zaradených do vzorky počas OP ukázal cenové podhodnotenie v rozmedzí od 3 % do 13 %.
5.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(136)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu z Indie na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov stanovených pre výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia.
5.4.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 5
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobná kapacita (v tonách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Využitie kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj:
Celé výrobné odvetvie Únie.
(137)
Uvedená tabuľka ukazuje, že v priebehu posudzovaného obdobia výroba významne klesla, a to o 25 %. V roku 2009 v súlade so zníženým dopytom došlo k prudkému poklesu výroby o 19 %, pričom v roku 2010 došlo k jej oživeniu, keď zaznamenala nárast približne o 10 %. Počas OP napriek tomu, že spotreba v Únii vzrástla o 7 %, výroba v Únii v porovnaní s predošlým rokom opäť klesla, a to o približne 17 %.
(138)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období klesla približne o 21 %. Využitie kapacity počas posudzovaného obdobia tiež kleslo, keď bolo stále pod úrovňou 50 %.
5.4.2. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 6
2008
2009
2010
OP
Objem predaja (v tonách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podiel na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj:
Celé výrobné odvetvie Únie.
(139)
V kontexte rastúcej spotreby (+ 9 %) objem predaja obdobného výrobku predávaného prvému nezávislému zákazníkovi v Únii klesol počas posudzovaného obdobia o 14 %. Podiel na trhu následne klesol zo 46,5 % v roku 2008 na 36,6 % v OP. Po prudkom poklese objemu predaja v roku 2009 (- 20 %) došlo k jeho miernemu oživeniu v roku 2010 a v OP.
5.4.3. Rast
(140)
Spotreba v Únii vzrástla medzi rokom 2008 a OP o 9 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu v tom istom období klesol, a to o 14 %, resp. 21 %. V tom istom čase významne vzrástol dovoz z Indie, a to o 65 %.
5.4.4. Zamestnanosť
Tabuľka 7
2008
2009
2010
OP
Počet zamestnancov
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj:
Celé výrobné odvetvie Únie.
(141)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia primerane tejto skutočnosti znížil počet zamestnancov o 24 %. Medzi rokom 2008 a OP stúpli náklady práce na zamestnanca o 6 %.
(142)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, ktorá sa meria ako objem výroby na zamestnanú osobu za rok, sa mierne znížila v posudzovanom období o 1 %. Svoju najnižšiu úroveň dosiahla v roku 2009, po ktorom začalo jej oživenie, ktoré trvá až do OP.
5.4.5. Priemerné jednotkové ceny v Únii
Tabuľka 8
2008
2009
2010
OP
Jednotková cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov
(v EUR/tona)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj:
Odpovede výrobcov zaradených do vzorky na dotazník.
(143)
Priemerné predajné ceny počas posudzovaného obdobia klesli o 2 %. V roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie donútené znížiť svoje predajné ceny o 36 %, a to v súvislosti s hospodárskym poklesom a prudkým znížením dovozných cien z Indie (- 21 %). Počas roku 2010 a OP sa predajné ceny výrobného odvetvia Únie opäť zvýšili.
(144)
Prešetrovanie preukázalo, že zníženie predajných cien v roku 2009 bol prejavom znížených nákladov, ktoré klesli o 18 % v porovnaní s úrovňami v roku 2008. Toto zníženie nákladov bolo spôsobené hlavne znížením cien surovín, osobitne cien niklu, ktoré podliehajú silným výkyvom. Výrobné odvetvie však bolo donútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny v roku 2009.
5.4.6. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál
Tabuľka 9
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja v EÚ (v % čistého predaja)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peňažný tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investície (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnosť investícií
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj:
Odpovede výrobcov v EÚ, zaradených do vzorky, na dotazník.
(145)
Prešetrovanie preukázalo, že aj keď zníženie predajných cien bolo čiastočne prejavom zníženia nákladov, ceny výrobného odvetvia Únie boli vystavené tlaku v dôsledku dovozu SMNO z Indie. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola negatívna od začiatku príslušného obdobia. Osobitne v roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie donútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny. To viedlo k významnému zhoršeniu ziskovosti v uvedenom roku. V roku 2010 a OP však došlo k zlepšeniu ziskovosti, no stále bola negatívna.
(146)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinacovať svoju činnosť, zaznamenal podobný trend ako ziskovosť. Svoju najnižšiu úroveň dosiahol v roku 2009, po ktorom nastal trend zvyšovania a počas OP dosiahol pozitívne hodnoty.
(147)
Po investovaní do výroby SMNO v roku 2008 došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu investícií o približne 94 %. Návratnosť investícií zaznamenala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v posudzovanom období, a zostala stále negatívna.
(148)
Vývoj ziskovosti, peňažný tok a nízka úroveň investícií svedčia v prospech skutočnosti, že výrobcovia v EÚ zaradení do vzorky sa mohli stretnúť s ťažkosťami pri získavaní kapitálu.
5.4.7. Zásoby
Tabuľka 10
2008
2009
2010
OP
Konečné zásoby výrobného odvetvia Únie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj:
Vyplnený dotazník.
(149)
Úroveň zásob subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 3 %. V roku 2009 klesla úroveň konečných zásob o 8 %; následne v roku 2010 a v OP vzrástla o 8 %, resp. 3 %.
5.4.8. Rozsah subvenčného rozpätia
(150)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
5.5. Záver o ujme
(151)
Prešetrovanie preukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako je napr. výroba (- 25 %), využitie kapacity (- 6 %), objem predaja (- 14 %), podiel na trhu (- 21 %) a zamestnanosť (- 24 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. V kontexte zvyšujúcej sa spotreby došlo k poklesu objemu predaja a podielu na trhu. Objem predaja zaznamenal v roku 2010 a OP v porovnaní s rokom 2009 mierne oživenie; výrobné odvetvie Únie však nebolo schopné získať späť svoj stratený podiel na trhu vzhľadom na expanziu dovozu z Indie, ktorý v posudzovanom období neustále rástol, za trvalo podhodnotené ceny v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie.
(152)
Značne ovplyvnené boli okrem toho ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získať kapitál bola oslabená.
(153)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(154)
V súlade s článkom 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či subvencovaný dovoz s pôvodom v Indii spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(155)
Prešetrovanie preukázalo, že spotreba v Únii vzrástla v posudzovanom období o 9 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 14 % a podiel na trhu o 21 %. V tom istom čase došlo k prudkému nárastu subvencovaného dovozu z Indie o 65 %, čím sa zvýšil jeho podiel na trhu o 52 %.
(156)
V roku 2010 a OP došlo k nárastu spotreby v Únii, čo zodpovedalo všeobecnému hospodárskemu oživeniu. Objem predaja výrobného odvetvia Únie však vzrástol len mierne v roku 2010 (+ 3 %) a v OP (+ 4,7). Na druhej strane prešetrovanie preukázalo ročný nárast dovozu z Indie o 16 % v roku 2010 a 10 % v OP.
(157)
Subvencovaný dovoz z Indie vystavil výrobné odvetvie Únie tlaku najmä v roku 2009, keď v porovnaní s rokom 2008 došlo k jeho nárastu o 30 % a jeho podiel na trhu sa zväčšil o 6,6 percentuálnych bodov. V tom istom roku klesol predaj výrobného odvetvia Únie o 20 %.
(158)
Pokiaľ ide o cenový tlak v roku 2009, priemerné dovozné ceny z Indie klesli o 21 %, čo donútilo výrobné odvetvie Únie znížiť svoje predajné ceny o 36 %. Tento pokles bol väčší ako pokles nákladov. Táto situácia viedla k významnému zhoršeniu ziskovosti, ktorá v roku 2009 prudko klesla.
(159)
Celkovo sa ceny dovozu z Indie počas posudzovaného obdobia znížili o 9 %, pričom boli stále nižšie ako dovozné ceny zo zvyšku sveta a predajné ceny výrobného odvetvia Únie.
(160)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že veľký nárast subvencovaného dovozu z Indie, ktorého ceny sú v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie trvalo podhodnotené, zohral rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, čo sa prejavuje v jeho zlej finančnej situácii, významnom poklese objemu predaja a podielu na trhu a v zhoršení takmer všetkých ukazovateľov ujmy.
6.3. Vplyv iných faktorov
6.3.1. Dovoz z iných tretích krajín
Tabuľka 11
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Priemerná cena dovozu z iných tretích krajín (EUR/tona)
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajzie (v tonách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podiel dovozu z Malajzie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Priemerná cena dovozu z Malajzie (EUR/tona)
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tonách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podiel dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Priemerná cena dovozu z Filipín (EUR/tona)
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínskej ľudovej republiky v tonách
2 332
2 452
3 217
3 288
Podiel dovozu z Čínskej ľudovej republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Priemerná cena dovozu z Čínskej ľudovej republiky (EUR/tona)
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Taiwanu (v tonách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podiel dovozu z Taiwanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Priemerná cena dovozu z Taiwanu (EUR/tona)
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj:
Eurostat
(161)
Na základe údajov Eurostatu objem dovozu SMNO s pôvodom v iných tretích krajinách do Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 18 %. V tom istom čase došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu priemerných dovozných cien o približne 3 % a podiel na trhu vzrástol o približne 9 %.
(162)
Od 19. novembra 2005 sa na dovoz SMNO z Čínskej ľudovej republiky a Taiwanu uplatňujú antidumpingové opatrenia. Napriek týmto opatreniam došlo počas posudzovaného obdobia k významnému zvýšeniu tohto dovozu, hoci ich podiel na trhu zostal stále pomerne nízky, a to na úrovni 2,5 %, resp. 5,1 % v OP. Iné hlavné zdroje dovozu predstavujú Filipíny a Malajzia. Osobitne dovoz z Filipín počas posudzovaného obdobia významne vzrástol, keď jeho podiel na trhu vzrástol z 5,8 % v roku 2008 na 13,8 % v OP.
(163)
V prípade Malajzie existoval klesajúci trend počas posudzovaného obdobia, avšak dovoz mal stále v OP podiel na trhu na úrovni 7,6 %. Objem dovozu z Filipín počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástol. Ako sa však uvádza ďalej, priemerná dovozná cena bola oveľa vyššia, a to približne o 20 % než priemerná cena indických SMNO.
(164)
Pokiaľ ide dovozné ceny, priemerné ceny dovozu z iných tretích krajín zostali počas posudzovaného obdobia relatívne stabilné a stále vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie a priemerné ceny dovozu z Indie.
(165)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín nenarušil príčinnú súvislosť medzi vplyvom subvencovaného dovozu z Indie a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.2. Hospodárska kríza
(166)
Hospodárska kríza je čiastočným vysvetlením poklesu spotreby v Únii v roku 2009. Je však povšimnutiahodné, že napriek poklesu spotreby o 16 % v roku 2009 došlo k nárastu dovozu z Indie o 30 %.
(167)
V roku 2010 a OP došlo k nárastu spotreby v Únii, čo zodpovedalo všeobecnému hospodárskemu oživeniu. Objem predaja výrobného odvetvia Únie však vzrástol len mierne, o 3 % v roku 2010 a o 4 % v OP. V porovnaní s tým bol ročný nárast dovozu z Indie o 16 %, resp. o 10 %.
(168)
Za normálnych hospodárskych podmienok a v prípade neexistencie silného cenového tlaku a vyšších úrovní subvencovaného dovozu by výrobné odvetvie Únie možno malo určité ťažkosti pri vyrovnávaní sa s poklesom spotreby a zvýšením pevných nákladov na jednotku z dôvodu nižšieho využitia kapacity. Subvencovaný dovoz však zosilnil účinok hospodárskeho poklesu a dokonca aj počas všeobecného hospodárskeho oživenia nebolo výrobné odvetvie Únie schopné dosiahnuť oživenie a získať späť podiel na trhu, ktorý stratilo v prospech dovozu z Indie.
(169)
Preto hoci hospodárska kríza v rokoch 2008 a 2009 mohla prispieť k neuspokojivej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, nie je ju možné považovať za faktor, ktorý by narúšal príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
6.3.3. Vývozná výkonnosť subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky
Tabuľka 12
2008
2009
2010
OP
Vývozný predaj v tonách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková predajná cena v EUR
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Počas posudzovaného obdobia klesol objem vývozného predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky o 9 %, pričom priemerné vývozné ceny klesli o 10 %. Zatiaľ čo nie je možné vylúčiť, že negatívny trend vo vývoznej výkonnosti možno mohol mať na výrobné odvetvie Únie ďalší negatívny vplyv, usudzuje sa, že, vzhľadom na nízky objem vývozu vo vzťahu k predaju na trhu Únie, vplyv nenarúša príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a zistenou ujmou.
6.4. Záver o príčinných súvislostiach
(171)
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že počas posudzovaného obdobia došlo k podstatnému zvýšeniu objemu lacného subvencovaného dovozu s pôvodom v Indii a jeho podielu na trhu. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz mal trvalo podhodnotené ceny v porovnaní s cenami účtovanými výrobným odvetvím Únie na trhu Únie.
(172)
Tento nárast objemu dovozu z Indie a jeho podielu na trhu pokračoval bez prerušenia, dokonca aj počas roku 2009, v ktorom spotreba v Únii klesla o 16 %, a tento nárast sprevádzal negatívny vývoj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu počas toho istého obdobia.
(173)
Od roku 2008, v kontexte hospodárskeho spomalenia a prudkého poklesu spotreby v Únii, sa indickým vyvážajúcim výrobcom darilo významne zvyšovať ich podiel na trhu. Tento trend bol sprevádzaný negatívnym vývojom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu a prudkým poklesom ziskovosti a iných finančných ukazovateľov. Počas posudzovaného obdobia mal prudký nárast lacného subvencovaného dovozu z Indie, ktorého ceny sú v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie trvalo podhodnotené, celkový negatívny vplyv na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Dokonca aj keď sa situácia mierne zlepšila v období blízkom OP, výrobné odvetvie Únie nebolo schopné získať späť svoj stratený podiel na trhu a ziskovosť zostala negatívna.
(174)
Analýza ostatných známych faktorov vrátane hospodárskej krízy, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, preukázala, že tieto faktory nenarúšajú príčinnú súvislosť zistenú medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(175)
Na základe uvedenej analýzy sa dospelo k predbežnému záveru, že subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Predbežná poznámka
(176)
Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcom subvencovaní neexistujú závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Zistenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(177)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z Indie. Je potrebné pripomenúť, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia negatívny trend. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, s veľkou pravdepodobnosťou by nebolo možné predísť ďalšiemu zhoršovaniu situácie výrobného odvetvia Únie.
(178)
Očakáva sa, že uloženie dočasných vyrovnávacích ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny prešetrovaného výrobku tak, aby zodpovedali nákladom na rôzne komponenty a trhovým podmienkam. Možno tiež očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší pozitívny vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu.
(179)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a výrobné odvetvie Únie by naďalej bolo stratové. V strednodobom až dlhodobom horizonte by to bolo neudržateľné. Vzhľadom na vzniknuté straty a na vysokú úroveň investícií do výroby na začiatku posudzovaného obdobia sa dá očakávať, že v prípade, ak by sa opatrenia neuložili, väčšina výrobcov v Únii by nebola schopná získať svoje investície späť. Okrem toho sa očakáva, že uloženie vyrovnávacích opatrení pomôže udržať zamestnanosť, ktorá sa trvalo zhoršovala počas posudzovaného obdobia
(180)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacieho cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem používateľov a dovozcov
(181)
Zo strany používateľov neexistovala v tomto prešetrovaní žiadna spolupráca; bolo oslovených 20 používateľov, ale ani jeden z nich nezaslal odpovede na dotazník, ktorý im bol zaslaný. Pokiaľ ide o dovozcov, dotazník bol zaslaný dvom neprepojeným dovozcom, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, ale nebola od nich doručená žiadna odpoveď.
(182)
Je treba pripomenúť, že aj v predošlých prešetrovaniach týkajúcich sa toho istého výrobku bola spolupráca zo strany používateľov veľmi malá. V nedávnom preskúmaní pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz SMNO s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Taiwane boli oslovení tí istí používatelia, ale ani v tomto preskúmaní žiadny používateľ pri prešetrovaní nespolupracoval (5).
(183)
Podľa tvrdení uvedených v podnete, ak by boli uložené opatrenia na dovoz SMNO z Indie, malo by to na používateľov zanedbateľný vplyv, vzhľadom na skutočnosť, že SMNO predstavujú len zlomok ich celkových nákladov. Podnet obsahoval odhad podielu nákladov na SMNO pri výrobe vozidiel a pračiek/umývačiek riadu. V obidvoch prípadoch sa dospelo k záveru, že SMNO predstavujú zanedbateľný podiel na celkových nákladoch pri výrobe týchto výrobkov.
(184)
V prípade, že by sa mali uložiť opatrenia na dovoz z Indie, neexistovalo by, vzhľadom na nízku úroveň využitia kapacity výrobného odvetvia Únie (46 % v 0P), žiadne riziko nedostatočného zásobovania na trhu. Navyše existujú iné zdroje zásobovania, ako napr. dovoz SMNO z iných krajín, ktorý nepodlieha žiadnym opatreniam.
(185)
A napokon, úroveň navrhovaných opatrení je mierna a preto sa očakáva, že dovoz z Indie bude ďalej vstupovať na trh EÚ, aj keď za spravodlivé ceny.
7.4. Záver o záujme Únie
(186)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii.
8. DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(187)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.
(188)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby bolo prekročené zistené subvenčné rozpätie.
(189)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji obdobného výrobku v Únii. Usudzuje sa, že zisk, ktorý by bolo možné dosiahnuť, pokiaľ by nedochádzalo k subvencovanému dovozu, by mal byť založený na priemernom ziskovom rozpätí pred zdanením dosiahnutom výrobcami v Únii zaradenými do vzorky v roku 2007, t. j. v období, ktoré predchádzalo posudzovanému obdobiu a v ktorom bolo výrobné odvetvie ešte ziskové. Preto sa usudzuje, že ziskové rozpätie na úrovni 7 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(190)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena obdobného výrobku nespôsobujúca ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa dosiahla úpravou predajných cien výrobcov v Únii zaradených do vzorky o skutočný zisk/stratu dosiahnutý(-ú) počas OP a pripočítaním už uvedeného rozpätia zisku.
(191)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indii, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel zistený takým porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty CIF.
8.2. Dočasné opatrenia
(192)
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na dovoz s pôvodom v Indii na úrovni subvenčného rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(193)
Na základe uvedeného sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a subvenčných rozpätí. V dôsledku toho je navrhované vyrovnávacie clo takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasná sadzba vyrovnávacieho cla
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Všetky iné spoločnosti
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Zohľadňujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky iné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky iné spoločnosti“.
(195)
Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (6) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
9. ZVEREJNENIE
(196)
Všetky zainteresované strany budú informované o uvedených predbežných zisteniach a budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa budú analyzovať a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia vyrovnávacieho cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečných zistení môže byť potrebné znova ich posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa na dovoz spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 ukladá dočasné vyrovnávacie clo.
2. Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Colná sadzba (%)
Doplnkový kód TARIC
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maháraštra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarát
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maháraštra
3,2
B268
Spoločnosti uvedené v prílohe
13,6
B269
Všetky iné spoločnosti
16,5
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 9. februára 2012