PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 467/2010
z 25. mája 2010,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Na základe preskúmania pred uplynutím platnosti v marci 2004 Rada nariadením (ES) č. 398/2004 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Sadzba konečného cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením bola 49 %. Pôvodné opatrenia boli uložené nariadením Rady (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
Nariadením Rady (ES) č. 42/2007 (4) sa v januári 2007 konečné antidumpingové clo rozšírilo na dovoz kremíka z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti a o čiastočné predbežné preskúmanie
(3)
Po uverejnení oznámenia v októbri 2008 o blížiacom sa uplynutí platnosti antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR (5) Komisia dostala 1. decembra 2008 žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. 18. decembra 2008 Komisia dostala žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
(4)
Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti podal Euroalliages (Kontaktný výbor odvetvia na výrobu ferozliatin) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade 100 % z celkovej výroby kremíka v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(5)
Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podal EUSMET (Európski používatelia kremíkového kovu) a jej rozsah je obmedzený na preskúmanie dumpingu. Žiadosť sa zakladala na dôkazoch prima facie svedčiacich o tom, že okolnosti, na základe ktorých sa stanovili opatrenia, sa zmenili a nové okolnosti majú trvalý charakter.
(6)
Keď sa po porade s poradným výborom zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 2, resp. článku 11 ods. 3 základného nariadenia, Komisia uverejnila oznámenie o začatí týchto preskúmaní v Úradnom vestníku Európskej únie (6) (ďalej len „oznámenie o začatí“).
3. Prešetrovanie
(7)
Komisia oficiálne informovala žiadajúcich výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov/obchodníkov, používateľov v Únii, o ktorých sa vedelo, že sa ich toto konanie týka, a ich združenia, ako aj orgány ČĽR o začatí preskúmaní.
(8)
Vzhľadom na zrejmý vysoký počet čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorých zoznam bol uvedený v žiadostiach, v oznámení o začatí sa uvažovalo o metóde výberu vzorky na zistenie dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu alebo pokračovania dumpingu v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(9)
Na to, aby Komisia dokázala rozhodnúť, či je metóda výberu vzorky potrebná, a ak áno, vzorku vybrať, všetci vyvážajúci výrobcovia dostali výzvu, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008.
(10)
Komisia dostala odpoveď od 11 podnikov alebo skupín podnikov v ČĽR. Po preskúmaní informácií, ktoré tieto podniky predložili, bolo však zrejmé, že iba malý počet odpovedí pochádza od podnikov, ktoré vyvážajú do Európskej únie kremík vlastnej výroby. Preto sa rozhodlo, že vzhľadom na čínskych vyvážajúcich výrobcov výber vzorky nie je potrebný.
(11)
Všetky uvedené podniky alebo skupiny podnikov v ČĽR tiež uviedli svoj zámer požiadať o individuálne preskúmanie uplatnením článku 17 ods. 3 základného nariadenia.
(12)
Komisia zaslala formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) čínskym podnikom, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka. Žiadosti o THZ alebo o IZ pre prípad, že by sa prešetrovaním zistilo, že vyvážajúci výrobcovia nespĺňali podmienky na udelenie THZ, prišli od troch čínskych vývozcov. Jeden z týchto vývozcov však následne svoju žiadosť stiahol, zatiaľ čo o ostatných dvoch vývozcoch sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Európskej únie kremík vlastnej výroby. Žiadosti týchto dvoch podnikov sa preto neposudzovali.
(13)
Okrem toho šesť ďalších čínskych podnikov alebo skupín podnikov predložilo žiadosť o IZ. Počas prešetrovania však tri podniky prestali spolupracovať. Z troch zostávajúcich skupín podnikov jedna predávala príslušný výrobok neprepojenému obchodníkovi. Prešetrovaním sa nedalo s istotou zistiť, či trh Únie je konečným cieľom predaja. Keďže túto skupinu podnikov preto nemožno považovať za vyvážajúceho výrobcu, žiadosť o individuálne zaobchádzanie sa musela zamietnuť. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, v prípade jedného podniku, kde bola nedostatočná spolupráca v zmysle článku 18 základného nariadenia, boli zistenia založené na dostupných skutočnostiach. A žiadosť o IZ pre zostávajúci podnik bola pripustená.
(14)
Nakoniec z dvoch zostávajúcich podnikov, ktoré požiadali o zahrnutie do vzorky a žiadali o individuálne zaobchádzanie, iba jeden podnik predložil vyplnený dotazník v termíne stanovenom v oznámení o začatí. Tento podnik však nevyvážal príslušný výrobok na trh Únie.
(15)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a tým, ktoré o dotazník požiadali v lehote stanovenej v oznámení o začatí.
(16)
Komisia tiež poskytla zainteresovaným stranám možnosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v rámci časovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí.
(17)
Vyplnené dotazníky zaslali žiadajúci výrobcovia z Únie, 12 používatelia, dve združenia používateľov, šesť vývozcov/výrobcov z Číny a traja výrobcovia z analogickej krajiny.
(18)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto podnikov:
Žiadajúci výrobcovia z Únie:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španielsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francúzsko,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Nemecko.
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
skupina DC/JYKN,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobcovia z analogickej krajiny (Brazília):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Používatelia:
Výroba hliníka
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Nemecko,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Taliansko,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Miláno, Taliansko.
Chemický priemysel
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Nemecko,
-
Wacker Chemie AG, Mníchov, Nemecko,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené kráľovstvo.
4. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(19)
Prešetrovanie týkajúce sa pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy prebiehalo od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „ORP“ alebo „obdobie revízneho prešetrovania“).
(20)
Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy prebiehalo od 1. januára 2005 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(21)
Príslušný výrobok je ten istý ako v predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. kremíkový kov s pôvodom v ČĽR, ktorý v súčasnosti patrí pod kód KN 2804 69 00 (obsah kremíka nižší ako 99,99 hmotnostného percenta). Jedine z dôvodu súčasného zaradenia, ktoré sa stanovuje v kombinovanej nomenklatúre, by sa mal označovať názvom „kremík“. Kremík vyššej čistoty, t. j. obsahujúci minimálne 99,99 hmotnostného percenta kremíka, ktorý sa používa väčšinou v polovodičovom elektronickom priemysle, patrí pod iný kód KN a nie je zahrnutý do tohto konania.
(22)
Kremík sa vyrába v peciach s ponoreným elektrickým oblúkom karbotermickou redukciou kremeňa (oxidu kremičitého) za prítomnosti rôznych druhov uhlíkových redukčných činidiel. Predáva sa vo forme kusov, zŕn, granúl alebo prášku podľa medzinárodne prijatých technických špecifikácií týkajúcich sa jeho čistoty.
(23)
Kremík sa používa predovšetkým v dvoch výrobných odvetviach: v chemickom priemysle na výrobu metylchlórsilánov alebo trichlórsilánov a chloridu kremičitého a pri spracovaní hliníka na výrobu hliníkových zliatin pre rôzne výrobné odvetvia, najmä pre automobilový a stavebný priemysel.
2. Podobný výrobok
(24)
Podobne ako pri predchádzajúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti, aj pri tomto prešetrovaní sa ukázalo, že kremík, ktorý sa vyrába v ČĽR a vyváža do Únie, kremík, ktorý sa vyrába a predáva na domácom trhu analogickej krajiny (Brazílie), a kremík, ktorý vyrábajú a predávajú v Únii žiadajúci výrobcovia z Únie, má rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné spôsoby použitia.
(25)
Preto sa dospelo k záveru, že tieto výrobky sa musia považovať za podobné výrobky v súlade s článkom 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie
(26)
Ako sa uvádza v odôvodnení 12, počas prešetrovania tri podniky, ktoré požiadali o THZ, nevyvážali do Európskej únie kremík vlastnej výroby alebo odstúpili od svojej žiadosti o THZ. Trhovohospodárske zaobchádzanie sa preto neudelilo žiadnemu podniku.
2. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)
(27)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia všeobecne platí, že celoštátne clo, pokiaľ existuje, sa stanovuje pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, s výnimkou tých prípadov, keď sú podniky schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a teda sú oprávnené na udelenie IZ.
(28)
Stručne povedané, a iba na orientačné účely, tieto kritériá sú stanovené a zhrnuté takto:
a)
v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku vývozcovia môžu voľne repatriovať kapitál a zisky;
b)
vývozné ceny, množstvá, podmienky a náležitosti predaja sú voľne určené;
c)
väčšinu akcií vlastnia súkromné osoby a musí sa preukázať, že podnik je dostatočne nezávislý od zásahov štátu;
d)
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby;
e)
ak sa jednotlivým vývozcom poskytnú rozdielne colné sadzby, nie je zasahovanie štátu také, aby sa umožnilo obchádzanie príslušných opatrení.
(29)
Najprv treba poznamenať, že podnik uvedený v odôvodnení 12, ktorý najprv požiadal o THZ, ale potom svoju žiadosť o THZ stiahol, stiahol aj svoju žiadosť o IZ. Táto žiadosť sa preto ďalej neskúmala.
(30)
Zo šiestich podnikov alebo skupín podnikov, ktoré žiadali iba o IZ, tri prestali spolupracovať a jeden neposkytol potrebné informácie v rámci stanovených časových lehôt, a tým spôsobil značné zdržanie prešetrovania v zmysle článku 18 základného nariadenia. Tieto podniky sa preto považovali za nespolupracujúce a zistenia o nich boli založené na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia.
(31)
Štyri uvedené podniky alebo skupiny podnikov boli informované o pravdepodobnom uplatnení dostupných skutočností a o dôvodoch na ich uplatnenie a dostali možnosť poskytnúť ďalšie vysvetlenia v súlade s článkom 18 ods. 4 základného nariadenia. Ani jeden z týchto štyroch podnikov však nepredložil žiadne nové dôkazy alebo informácie, ktorými by sa mohli napraviť nedostatky vo vyplnených dotazníkoch alebo zmeniť záver, že sa má na ne uplatňovať článok 18 základného nariadenia.
(32)
Z dvoch zostávajúcich skupín podnikov, ako sa uvádza v odôvodnení 13, jednu skupinu nemožno považovať za vyvážajúceho výrobcu príslušného výrobku, a preto sa jeho žiadosť o individuálne zaobchádzanie neposudzovala.
(33)
Zistilo sa, že zostávajúci vývozca splnil všetky kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(34)
Z uvedeného vyplýva, že IZ sa má udeliť skupine Jinneng Group.
3. Normálna hodnota
3.1. Analogická krajina
(35)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neudelilo THZ, sa musí stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. I keď sa pri pôvodnom prešetrovaní a pri nasledujúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti ako analogická krajina použilo Nórsko, pri súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že vzhľadom na nórsky trh sa odvtedy okolnosti výrazne zmenili. Domáca výroba v Nórsku klesla v rokoch 2005 - 2008 približne o 20 % a dovoz kremíka do Nórska predstavoval 97 % z domácej spotreby. Počas OP bol v Nórsku iba jeden výrobca, ktorý zásoboval domáci trh.
(36)
Preto Brazília, ktorú navrhli obidvaja žiadatelia, sa v oznámení o začatí považovala za vhodnú tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že Brazília je po ČĽR druhým najväčším svetovým výrobcom kremíka a že brazílsky trh je vysoko konkurenčný so 7 výrobcami kremíka, ktorí vyrábajú niekoľko tried kremíka rôznej kvality. Brazília sa takisto považovala za otvorený trh s významným objemom dovozu, väčšinou z ČĽR. I keď zainteresované strany boli vyzvané na predloženie pripomienok k výberu Brazílie, žiadna tak neurobila.
(37)
So zreteľom na uvedené sa na základe informácií dostupných v čase výberu dospelo k záveru, že Brazília je najvhodnejšia analogická krajina.
3.2. Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine
(38)
Traja výrobcovia z Brazílie spolupracovali a predložili informácie o nákladoch a predaji kremíka na domácom brazílskom trhu. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neudelilo THZ, stanovila na základe overených informácií od týchto výrobcov.
(39)
Skúmalo sa, či každý druh príslušného výrobku, ktorý sa predáva v reprezentatívnych množstvách na brazílskom trhu, možno považovať za predávaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na každý druh výrobku sa preto stanovil podiel zo ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu v období prešetrovania.
(40)
Keď objem predaja jedného druhu výrobku, ktorý sa predával za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo za vyššiu cenu, ako sú tieto náklady, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a keď vážená priemerná cena tohto druhu bola rovnaká ako výrobné náklady alebo vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe aktuálnej ceny na domácom trhu. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer z cien všetkých domácich predajov tohto druhu výrobku, ktoré sa uskutočnili počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie.
(41)
Keď objem ziskových predajov jedného druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predajov tohto druhu výrobku alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu výrobku bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe aktuálnej ceny na domácom trhu, vypočítanej ako vážený priemer zo ziskových predajov iba za tento druh výrobku.
(42)
V závislosti od druhu výrobku sa normálna hodnota stanovila na základe vážených priemerných predajných cien všetkých predajov alebo vážených priemerných predajných cien iba ziskových predajov na domácom trhu analogickej krajiny s použitím overených údajov troch výrobcov v tejto krajine.
4. Vývozná cena
(43)
Všetky vývozy na predaj do Európskej únie od jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, sa vykonávali prostredníctvom prepojeného obchodníka so sídlom v ČĽR a následne sa opätovne predávali neprepojeným zákazníkom v Únii. V tomto prípade sa vývozná cena stanovila na základe článku 2 ods. 8 základného nariadenia.
(44)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že vývozné ceny sa neurčovali voľne v zmysle článku 9 ods. 5 písm. b) základného nariadenia. Tvrdilo najmä to, že medzi čínskymi colnými orgánmi a vývozcami prebiehali „rokovania“ s vyhliadkou určenia „rozumnej“ cenovej úrovne. Dôkazy poskytnuté v tejto záležitosti sa však netýkali kremíka, a okrem toho sa usudzovalo, že tieto údajné „rokovania“ nemali vplyv na cenu účtovanú konečnému zákazníkovi v dôsledku voľnej negociácie medzi stranami. Takže toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.
(45)
Výrobné odvetvie Únie ďalej tvrdilo, že podnik, ktorému bolo udelené IZ, vlastnil štát, že tento podnik dostával dotácie na vstupy a prevádzkoval natoľko značnú obchodnú činnosť, že by mu to bolo umožňovalo obchádzať opatrenia. Z prešetrovania však vyplynulo, že dotknutého vývozcu počas ORP už nevlastnil štát, takže neprebiehalo také zasahovanie štátu do jeho obchodných činností, ktoré by mu umožňovalo obchádzať opatrenia. Pokiaľ ide o dotácie na vstupy, zistilo sa, že toto tvrdenie je neopodstatnené. Tieto tvrdenia sa teda museli zamietnuť.
5. Porovnanie
(46)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Požadované úpravy sa urobili vzhľadom na dopravu, fyzikálne vlastnosti, náklady na kontrolu, manipuláciu a balenie tam, kde to bolo vhodné a opodstatnené. Úprava sa vykonala aj na základe článku 2 ods. 10 písm. i), ak sa zistilo, že prepojený obchodník vykonával funkcie zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu.
(47)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že vývozné clá sa vyberali podľa vývozu kremíka na predaj počas OP. Keďže clá mali vplyv na porovnateľnosť cien, považovalo sa za vhodné vykonať úpravu vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia na iné faktory ovplyvňujúce porovnateľnosť cien.
(48)
Treba poznamenať, že normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na rovnakej úrovni nepriameho zdanenia, t. j. vrátane DPH.
(49)
Tvrdilo sa, že pri výpočte normálnej hodnoty by sa mala zohľadniť skutočnosť, že pri DPH platenej pri nákupe suroviny kremíka existovala možnosť jej vrátenia. Zistilo sa však, že DPH platená pri týchto nákupoch je odpočítateľná bez ohľadu na režim návratnosti DPH vyvážaného tovaru a bez ohľadu na miesto určenia tovaru. Takže skutočnosť, že DPH platená pri nákupoch suroviny kremíka je návratná, je neutrálny faktor, ktorý nemá žiadny vplyv na porovnateľnosť vývoznej ceny a normálnej hodnoty. Toto tvrdenie sa teda muselo zamietnuť.
(50)
Takisto sa tvrdilo, že metodika používaná na zohľadnenie nepriamych daní je odlišná od metodiky používanej v ostatných prípadoch a že od vývoznej ceny sa mala odpočítať DPH účtovaná na vývozný predaj. Tu je potrebné upozorniť na článok 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia, kde sa ustanovuje, že pri nepriamych daniach sa môže vykonať len úprava normálnej hodnoty, a to za okolností opísaných v tomto článku, ktoré sa však v tomto prípade nesplnili. Toto tvrdenie sa teda zamietlo.
6. Dumpingové rozpätie
6.1. Pre podnik s IZ
(51)
Dumpingové rozpätie pre jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, sa stanovilo porovnaním váženého priemeru vývozných cien zo závodu systémom PCN s príslušnou normálnou hodnotou analogickej krajiny stanovenou uvedeným spôsobom.
(52)
Dumpingové rozpätie pre jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 16,3 %.
6.2. Pre všetkých vývozcov/výrobcov
(53)
Na výpočet celoštátneho dumpingového rozpätia, ktoré sa uplatňuje na všetkých nespolupracujúcich vývozcov/výrobcov v ČĽR, sa najprv stanovila úroveň spolupráce. Miera spolupráce bola nízka, t. j. menej ako 1 % z celkového dovozu z ČĽR. Preto sa dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce podniky stanovilo porovnaním priemernej hodnoty dovozu kremíka z Číny podľa záznamov Eurostatu, riadne upravenej odpočítaním predajov, ktoré urobil podnik s IZ, s príslušnou normálnou hodnotou analogickej krajiny stanovenou uvedeným spôsobom.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce nebola posúdená správne, keďže jeden spolupracujúci vývozca vyvážal do Únie značné množstvá kremíka. Tvrdilo sa, že za týchto okolností sa mali údaje od tohto vývozcu použiť na výpočet celoštátneho dumpingového rozpätia, ako sa urobilo v preskúmaní uvádzanom v odôvodnení 1. Tieto tvrdenia sa museli zamietnuť z dôvodu, že ceny tohto podniku účtované jeho prepojenému podniku v Únii sa podľa všetkého neurčovali ako za bežných obchodných podmienok.
(55)
Na druhej strane sa argumentovalo, že údaje poskytnuté spolupracujúcimi dovozcami sa mali použiť na určenie celoštátneho dumpingového rozpätia. Ako sa však uvádza v odôvodnení 54, veľká časť množstiev dovážaných týmito spolupracujúcimi stranami sa neurčovala ako za bežných obchodných podmienok, takže ceny sa pokladali za nespoľahlivé. Zvyšný dovoz sa nepokladal za dostatočne reprezentatívny v súvislosti s množstvami, aby sa z neho určilo celoštátne clo. Takže tento argument sa zamietol.
(56)
Po sprístupnení informácií boli pri určovaní celoštátneho dumpingového rozpätia zohľadnené doručené pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty kombinácie výrobkov. Porovnanie sa potom vykonalo s použitím údajov poskytnutých spolupracujúcimi dovozcami, týkajúcich sa druhov výrobkov.
(57)
Na základe toho je výška dumpingového rozpätia 19,0 % z ceny CIF na hranici Únie pred zaplatením cla.
D. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU
1. Trvalý charakter zmenených okolností
(58)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa skúmalo, či by sa zmenené okolnosti vzhľadom na dumping mohli v rozumnej miere považovať za okolnosti trvalého charakteru.
(59)
S cieľom preskúmať, či úroveň dumpingového rozpätia, ktoré sa zistilo počas ORP, je trvalého charakteru, sa posudzoval vývoj vývozných cien a normálnej hodnoty.
(60)
Najprv treba poznamenať, že dumpingové rozpätie zistené pri poslednom preskúmaní (7), t. j. 12,5 %, sa viac približuje k úrovni zistenej v súčasnom konaní ako k úrovni existujúcej na základe opatrení.
(61)
Pokiaľ ide o vývozné ceny po ORP, údaje Eurostatu ukazujú, že za prvých deväť mesiacov roku 2009 klesli približne o 15 %.
(62)
Pokiaľ ide o normálnu hodnotu, pri prešetrovaní sa preukázalo, že normálna hodnota sa v tom istom období znížila o podobnú pomernú časť. V dôsledku toho by dumpingové rozpätie na vývoz kremíka bolo za prvých deväť mesiacov roku 2009 na podobnej úrovni, ako sa zistilo pri ORP.
(63)
Uvedené skutočnosti poukazujú na to, že čínske vývozné ceny sú bližšie k svetovým cenám, ako boli v čase, keď boli opatrenia pôvodne zavedené (8).
(64)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že úroveň dumpingu, ktorá sa zistila počas ORP, má trvalý charakter.
2. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu na úrovni zistenej pri predbežnom preskúmaní
(65)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že by dumping na úrovni zistenej pri predbežnom preskúmaní pokračoval, ak by sa opatrenia zrušili.
(66)
Vzhľadom na pravdepodobnosť pokračovania dumpingu sa skúmal vývoj výroby a výrobnej kapacity, ako aj pravdepodobný vývoj vývozného predaja do Európskej únie a na iné trhy tretích krajín.
3. Výrobná kapacita, objem výroby a spotreba v ČĽR
(67)
Bolo potrebné odhadnúť celkovú kapacitu výroby kremíka v ČĽR. Zatiaľ čo podľa štatistických údajov (9), ktoré poskytli zainteresované strany, sa uvádza celková kapacita 2,2 milióna ton v roku 2008, pri prešetrovaní sa ukázalo, že tento údaj bol jednoznačne nadhodnotený, pretože sa v ňom nezohľadňuje značný počet prípadov uzavretia pecí (napríklad v dôsledku reštrukturalizácie kremíkového priemyslu, hospodárskej krízy a zemetrasenia v provincii Sečuan v roku 2008) ani nestabilné zásobovanie elektrinou v niektorých regiónoch, ktoré fakticky vedie k zníženiu kapacity oproti kapacite zaznamenanej v dostupných štatistických údajoch. Po vhodných úpravách sa skutočná výrobná kapacita odhadla približne na 1,5 milióna ton, čo zodpovedá nárastu najmenej o 25 % v porovnaní s kapacitou v roku 2002 (obdobie prešetrovania pri predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti, ako sa uvádza v odôvodnení 1), keď sa uvádza jej odhad v rozsahu 600 000 ton až 1,2 milióna ton (10).
(68)
EUSMET tvrdil, že poskytol podrobný výpočet výrobnej kapacity v Číne, použijúc 40 % prevádzkovú mieru. Tento odhad kapacity predstavoval 1,16 milióna ton. Toto sa však nemohlo pokladať za opodstatnené, keďže nebolo doložené žiadnymi podpornými dokumentmi, pokiaľ ide o použitú prevádzkovú mieru. Prevádzková miera použitá Komisiou vychádza z overených údajov poskytnutých hlavnými spolupracujúcimi výrobcami v ČĽR, takže sa pokladala za najspoľahlivejší dostupný údaj. Toto tvrdenie sa teda muselo zamietnuť.
(69)
Tá istá strana argumentovala, že pece s kapacitou rovnajúcou sa určitému kapacitnému stropu alebo menšou boli v dôsledku vládneho rozhodnutia zatvorené, čo malo vplyv na ďalšie zníženie celkovej kapacity v Číne. Prešetrovaním sa však zistilo, že uvedená vládna politika sa neuplatnila na celú Čínu. EUSMET neposkytol dôkazy, ktoré by preukazovali počet dotknutých pecí a vplyv tejto skutočnosti na celkovú kapacitu. Pri prešetrovaní nevyšlo na svetlo ani výrazné zníženie kapacity spôsobené touto skutočnosťou. Toto tvrdenie sa teda muselo zamietnuť.
(70)
EUSMET ďalej tvrdil, že výrobná kapacita je bližšia k údaju o objeme predaja v ČĽR v roku 2008, t. j. k údaju 960 000 ton. Nepodložil však toto tvrdenie nijakým dôkazom. Okrem toho na objem predaja mali vplyv rozličné faktory (napr. výroba do zásoby, dodávky suroviny a logistické problémy v súvislosti s olympijskými hrami), takže sa usudzovalo, že objem predaja nemožno pokladať za rovnajúci sa výrobnej kapacite. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(71)
Pokiaľ ide o objem výroby kremíka, na základe dostupných informácií sa prešetrovaním zistilo, že objem výroby sa výrazne zvýšil o 79 % z 535 000 ton v roku 2002 na 960 000 ton v ORP. Voľné kapacity sa preto opatrne odhadli približne na 540 000 ton v ORP, pričom táto hodnota je blízka celkovej spotrebe EÚ počas ORP a predstavuje takmer dvojnásobok domácej spotreby kremíka v Číne v tom istom období (pozri odôvodnenie 72).
(72)
Pri prešetrovaní sa zároveň ukázalo, že spotreba v Číne, ktorá predstavovala asi 280 000 ton počas ORP, sa pravdepodobne zvýši v nastávajúcich rokoch, ako sa uvádza v odôvodnení 73. Na zvýšenie spotreby sa treba pozerať ako na súhru faktorov a politických opatrení v kremíkovom priemysle a v naň nadväzujúcom výrobnom odvetví. Nadväzujúce výrobné odvetvie v ČĽR rastie a uskutočnilo sa niekoľko investícií a v blízkej budúcnosti sa plánujú ďalšie na uspokojenie rastúcej potreby výrobkov z nadväzujúceho výrobného odvetvia. Okrem toho čínske orgány zaviedli pre niektoré zdroje (napr. Nemecko, Spojené kráľovstvo, Japonsko a USA) obmedzenia na dovoz dôležitého výrobku nadväzujúceho odvetvia (siloxánu), ktorý sa vo významných množstvách dovážal z týchto krajín.
(73)
I keď ťažko odhadnúť presný vplyv politických opatrení vrátane reštrukturalizácie kremíkového priemyslu, niekoľko zainteresovaných strán uviedlo, že dopyt v ČĽR do konca roka 2011 dosiahne približne 580 000 ton. Tento odhad sa považoval za primeraný.
(74)
Aj keď zvážime uvedenú prognózu domáceho dopytu a spotreby, a aj keby čínsky vývoz na iné trhy dosiahol v roku 2008 vysokú úroveň (pozri odôvodnenie 79), nadbytočná kapacita bude stále výrazná (približne 240 000 ton v roku 2011). Takisto treba poznamenať, že pri prebiehajúcom procese reštrukturalizácie v ČĽR sa pravdepodobne nezvýši iba dopyt, ale aj výrobné kapacity a objemy.
(75)
V súvislosti s pravdepodobným zvýšením výrobnej kapacity v ČĽR EUSMET poskytol informácie o viacerých plánovaných závodoch na výrobu kremíka a tvrdil, že väčšina z týchto závodov sa nebude realizovať. Jeho tvrdenie vychádzalo v podstate len z vyjadrení jeho členov a nebolo riadne doložené. Tvrdil aj to, že ak sa čínska výrobná kapacita zvýši, stane sa tak najmä v dôsledku projektu plánovaného výrobcom z Únie, ktorý zvýši výrobnú kapacitu ČĽR o 100 000 megaton na rok. Tieto informácie poskytnuté EUSMET-om sa nepreukázali, takže toto tvrdenie sa zamietlo.
(76)
V tejto súvislosti EUSMET tvrdil, že čínska domáca spotreba prekročila zvyšovanie výroby a bude naďalej rásť. Preto objem výroby v Číne nemôže primerane pokryť dopyt na čínskom domácom trhu. Ako sa uvádza predtým v texte, nemožno pochybovať o tom, že domáci dopyt v Číne bude v budúcnosti pravdepodobne rásť. Takisto sa však predtým v texte uvádza, že skutočnosti zistené prešetrovaním nepotvrdzujú tvrdenia EUSMET-u. EUSMET neposkytol kvantitatívne ukazovatele zvýšenia dopytu ani budúceho objemu výroby v Číne, ani neposkytol žiadne ďalšie informácie či dôkazy podporujúce jeho tvrdenie, ktoré sa preto nemohlo zohľadniť.
4. Objem a vývozné ceny z ČĽR do EÚ a na iné trhy tretích krajín
(77)
V priebehu posudzovaného obdobia sa čínsky vývoz do EÚ zvýšil o 113 % napriek platným opatreniam. Pokiaľ ide o ceny, napriek trendu nárastu v ORP ceny boli počas celého posudzovaného obdobia nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie v EÚ. Ako sa uvádza v odôvodneniach 54 a 62, vývozné ceny kremíka do EÚ boli tiež na výrazne dumpingových úrovniach počas ORP aj po ňom.
(78)
Úroveň cien v EÚ bola stále vyššia ako na iných trhoch tretích krajín. Tým sa čiastočne vysvetľuje vysoký záujem čínskych vývozcov o trh Únie napriek platným antidumpingovým opatreniam. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že čínski vývozcovia obchádzali platné antidumpingové opatrenia prekládkou cez Kórejskú republiku (11), čím sa len viac potvrdzuje záver, že čínski vývozcovia majú veľký záujem o trh Únie.
5. Objem a vývozné ceny z Číny do tretích krajín
(79)
Čínsky vývoz na iné trhy tretích krajín bol významný, pokiaľ ide o objem, keďže prekročil objemy vyvážané do Európskej únie. Treba však takisto poznamenať, že ceny FOB do tretích krajín boli v priemere o 4 % až 14 % nižšie ako vývozná cena do EÚ v roku 2008, resp. v prvých deviatich mesiacoch roku 2009 (12).
(80)
EUSMET tvrdil, že zistenia Komisie o vyšších priemerných cenách čínskeho vývozu do Únie nezohľadňovali kombináciu výrobkov na iných trhoch. Je potrebné poznamenať, že EUSMET neposkytol žiadne dôkazy podporujúce toto tvrdenie. Neposkytol žiadne informácie či vysvetlenie, do akej miery by bola kombinácia výrobkov vo vývozoch do iných tretích krajín skutočne odlišná. Poskytnuté dôkazy týkajúce sa cenových rozdielov medzi druhmi výrobkov sa okrem toho vzťahovali len na trh EÚ a na obdobie zväčša pred ORP, t. j. na obdobie rokov 2001/2002. Tie dôkazy sa teda nemohli pokladať za dostatočne presný základ na určenie cenových rozdielov medzi druhmi výrobkov počas a po uplynutí ORP. V každom prípade dostupné údaje týkajúce sa ORP nič nemenia na záveroch uvedených v odôvodnení 79. Toto tvrdenie sa teda muselo zamietnuť.
(81)
S výnimkou USA, ktoré sa chránia vysokými antidumpingovými clami (139,49 %) proti kremíku s pôvodom v ČĽR, čínsky dovoz má voľný prístup na iné veľké trhy tretích krajín.
(82)
EUSMET poskytol tvrdenie, že hlavným miestom určenia čínskeho kremíka bude ázijský trh a že značný bude aj nárast na japonských a kórejských trhoch. Nemožno poprieť, že Ázia je hlavným miestom určenia čínskeho kremíka. Hoci však na japonských a juhokórejských trhoch v nasledujúcich rokoch môže stúpnuť spotreba, neočakáva sa taký nárast spotreby, ktorý by pohltil značnú čínsku nadvýrobu. Okrem toho sa pri prešetrovaní ukázalo, že japonský trh, ktorý je pre Čínu hlavným vývozným trhom, je presýtený čínskym kremíkom.
(83)
EUSMET tvrdil, že ak by sa opatrenia neobnovili, dodávkové režimy pre používateľov v chemickom priemysle by to neovplyvnilo. Prešetrovaním sa toto tvrdenie však nepotvrdilo, pretože rozliční používatelia (chemické a hliníkové prostriedky) uviedli, že v prípade neobnovenia opatrení by skutočne využívali zvýšené množstvá z Číny. Tento argument sa teda zamietol.
(84)
So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predpokladá, že ak sa opatrenia neobnovia, čínske voľné kapacity sa budú dodávať na trh Únie.
(85)
Ak dovozy do EÚ počas ORP boli dumpingové, je veľmi pravdepodobné, že dumping bude pokračovať, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení. Svedčí o tom aj vývoj po ORP, keď dovozy kremíka z ČĽR pokračovali na nižších cenových úrovniach ako počas ORP (pozri odôvodnenie 131).
6. Záver
(86)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že objemy vývozu príslušného výrobku do EÚ sa v posudzovanom období výrazne zvýšili a že úroveň dumpingu, ktorá sa zistila pri týchto vývozoch, bola v ORP významná.
(87)
Vzhľadom na voľné kapacity v ČĽR počas ORP a napriek rastúcemu domácemu dopytu je tu veľká pravdepodobnosť, že veľké množstvá kremíka sa budú dovážať do EÚ za dumpingové ceny, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení. Domáci dopyt v ČĽR v skutočnosti nebude schopný absorbovať voľné kapacity a trh EÚ je jediný významný trh, na ktorý možno vyviezť nadbytočné kapacity. Trh EÚ je skutočne atraktívny pre čínsky vývoz, keďže ceny, ktoré sa účtujú zákazníkom v EÚ, sú v priemere vyššie ako ceny účtované zákazníkom v tretích krajinách. Záujem čínskych vývozcov o trh EÚ potvrdzujú aj praktiky obchádzania predpisov v minulosti.
(88)
Preto sa dospelo k záveru, že pokračovanie dumpingu je pravdepodobné.
E. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(89)
Traja výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, poskytli vyplnené dotazníky a plne spolupracovali pri prešetrovaní. Ich výroba tvorí celkovú produkciu Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
F. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Predbežná poznámka
(90)
Určité údaje týkajúce sa výrobného odvetvia a spotreby Únie sa museli indexovať v súlade s článkom 19 základného nariadenia, keďže výrobné odvetvie Únie tvoria iba traja výrobcovia, z ktorých dvaja patria do rovnakej skupiny. Údaje Eurostatu sa museli upraviť, aby sa zohľadnili údaje členských krajín o vývozoch kremíka, pre ktoré členské štáty žiadali dôverné zaobchádzanie, a z toho dôvodu sa museli tiež indexovať.
2. Spotreba v Únii
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (na základe objemov predaja)
2005
2006
2007
ORP
Index
100
115
118
121
Medziročný trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobného odvetvia Únie a upravené štatistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotreba Únie sa stanovila na základe zlúčeného objemu predaja výrobného odvetvia Únie v Únii a objemu dovozov z tretích krajín podľa upravených údajov Eurostatu.
(92)
Na základe údajov uvedených v tabuľke 1 sa v posudzovanom období spotreba Únie výrazne zvýšila, t. j. o 21 %.
3. Objem, podiel na trhu a ceny dovozov z ČĽR
Tabuľka 2
Dovozy z ČĽR vyjadrené objemom, trhovým podielom a dovoznou cenou
Indexy
2005
2006
2007
ORP
Objem dovozov
100
183
168
213
Podiel na trhu
100
159
143
176
Dovozná cena CIF v EUR/tona
100
106
120
188
Zdroj: upravené štatistické údaje Eurostatu.
(93)
Počas posudzovaného obdobia sa objemy dovozu z ČĽR zvýšili o 113 %, zatiaľ čo spotreba v Únii vzrástla o 21 %. Tieto údaje zahŕňajú dovoz kremíka z Kórejskej republiky, pretože opatrenia z roku 2007 sa rozšírili na túto krajinu následne po konaní proti praktikám obchádzania predpisov. Napriek zavedeným antidumpingovým opatreniam podiel Číny na trhu vzrástol o sedemdesiatšesť percentuálnych bodov v priebehu posudzovaného obdobia a značne presiahol trhový podiel 3,9 % z roku 2002, ktorý bol ORP pri predchádzajúcom prešetrovaní. Veľká väčšina, t. j. približne 90 % množstiev dovážaných z ČĽR, sa umiestnila na základe režimu aktívneho zošľachťovacieho styku s pozastavenými platbami cla.
(94)
V posudzovanom období sa priemerné dovozné ceny z ČĽR zvýšili o 88 %. K výraznejšiemu zvýšeniu cien však došlo v období medzi rokom 2007 a ORP.
(95)
Priemerná cena zo závodu výrobného odvetvia Únie sa porovnávala s priemernými dovoznými cenami CIF z Číny na hranici Únie. Tieto ceny boli stanovené na základe upravených údajov Eurostatu a zahŕňali náklady po dovoze, clá a antidumpingové clá. Pri porovnaní sa ukázalo, že čínska dovozná cena nepodliezala predajnú cenu výrobného odvetvia Únie počas ORP. Čínske priemerné dovozné ceny zahŕňali aj predaj čínskeho kremíka určeného na aktívny zošľachťovací styk. Treba poznamenať, že sa zistilo, že ceny kremíka určeného na aktívny zošľachťovací styk, ktorý predstavoval veľkú väčšinu dovozu z Číny, boli v priemere o 15 % vyššie počas ORP ako ceny kremíka do voľného obehu.
(96)
Na základe uvedených skutočností sa zistilo, že keby sa nezaviedli opatrenia, čínske dovozné ceny za množstvá určené do voľného obehu by boli podliezali ceny výrobného odvetvia Únie o 12 %.
4. Objem, podiel na trhu a dovozné ceny z iných tretích krajín
Tabuľka 3
Dovozy z iných tretích krajín (objem)
Indexy
2005
2006
2007
ORP
Nórsko
100
114
100
113
Brazília
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Iné tretie krajiny
100
110
101
118
Spolu
100
112
112
110
Podiel na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabuľka 4
Dovozy z iných tretích krajín (priemerné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
ORP
Nórsko
100
93
101
128
Brazília
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Iné tretie krajiny
100
112
116
119
Spolu
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Zatiaľ čo celkové objemy dovozu kremíka z iných tretích krajín ako ČĽR a Kórejská republika vzrástli o 10 % počas posudzovaného obdobia, podiel týchto dovozov na trhu klesol v ORP o deväť percentuálnych bodov. Hlavní vývozcovia do Únie boli Brazília, Nórsko a Rusko, zatiaľ čo Bosna a Hercegovina predstavovala nový zdroj dodávok.
(98)
Ceny dovozov z týchto krajín sa v posudzovanom období zvýšili o 45 %. V priemere boli o 15 % vyššie ako čínske ceny s výnimkou ORP, keď boli o 5 % nižšie.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.1. Výroba, výrobná kapacita a miera využitia kapacity
Tabuľka 5
Výroba, výrobná kapacita a miera využitia kapacity v Únii
Index
2005
2006
2007
ORP
Výroba
100
94
108
107
Medziročný trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobná kapacita
100
102
112
114
Medziročný trend
-
2 %
11 %
2 %
Miera využitia kapacity
100
92
96
94
Medziročný trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobného odvetvia Únie.
(99)
Výroba vo výrobnom odvetví Únie sa v posudzovanom období zvýšila o 7 %. Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie vykázala v posudzovanom období celkový nárast 14 % ako dôsledok investícií. Miera využitia kapacity sa však v posudzovanom období znížila o 6 %. Tento vývoj je potrebné vnímať v kontexte významného nárastu spotreby v Únii o 21 % počas rovnakého obdobia.
5.2. Zásoby
Tabuľka 6
Zásoby
2005
2006
2007
ORP
Index
100
91
82
82
Medziročný trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(100)
V posudzovanom období skladové zásoby klesli o 18 %. Bolo to v dôsledku vysokého dopytu najmä v roku 2007 a v ORP, ktoré boli výnimočne priaznivými obdobiami v hospodárskom cykle. Skladové zásoby v roku 2005 predstavovali asi 27 % z objemu predaja výrobného odvetvia Únie do EÚ, zatiaľ čo počas ORP skladové zásoby klesli na 19 % z objemu predaja do EÚ.
5.3. Predaj, podiel na trhu a ceny
Tabuľka 7
Predajné objemy a hodnoty
2005
2006
2007
ORP
Predaj vyjadrený objemom (index)
100
103
116
118
Medziročný trend
-
3 %
13 %
2 %
Predaj vyjadrený hodnotou (index)
100
105
132
178
Medziročný trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
Tabuľka 8
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2005
2006
2007
ORP
Index
100
89
98
98
Medziročný trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie, upravené štatistické údaje Eurostatu.
Tabuľka 9
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie
2005
2006
2007
ORP
Index
100
102
114
150
Medziročný trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(101)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období vzrástol o 18 %. Súčasne sa hodnota predaja zvýšila o 78 %, pričom k najväčšiemu zvýšeniu došlo v roku 2007 a v ORP v dôsledku zvýšeného dopytu na trhu s kremíkom. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa však v ORP znížil o dva percentuálne body. V znížení podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ako aj v poklese miery využitia jeho kapacity v posudzovanom období, ako sa uvádza v odôvodnení 99, sa prejavilo to, že výrobnému odvetviu Únie sa nepodarilo v plnej miere využiť zvýšený dopyt a spotrebu na trhu s kremíkom, najmä pokiaľ ide o podiel na trhu.
(102)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie výrazne stúpli v roku 2007 a v ORP, keďže v týchto dvoch rokoch bol vysoký dopyt na trhu s kremíkom, čo viedlo k výnimočnému zvýšeniu cien. V posudzovanom období sa priemerné ceny výrobného odvetvia Únie zvýšili o 50 %. Výrazné zvýšenie predajných cien v spojení s menším nárastom výrobných nákladov zohralo hlavnú úlohu vo významnom zlepšení finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
5.4. Faktory, ktoré ovplyvňujú ceny Únie
(103)
Vysoký dopyt počas celého posudzovaného obdobia viedol k významnému nárastu cien. Úrovne cien dovozov z tretích krajín vrátane ČĽR mali rovnaký stúpajúci trend ako ceny výrobného odvetvia Únie.
(104)
Počas posudzovaného obdobia priemerné jednotkové výrobné náklady vzrástli o 21 %, zatiaľ čo zodpovedajúci nárast priemernej jednotkovej predajnej ceny bol 50 %.
5.5. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 10
Zamestnanosť
2005
2006
2007
ORP
Index
100
93
91
100
Medziročný trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
Tabuľka 11
Produktivita
2005
2006
2007
ORP
Index
100
101
119
108
Medziročný trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
Tabuľka 12
Mzdy (EUR/zamestnanec)
2005
2006
2007
ORP
Index
100
94
107
117
Medziročný trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(105)
Zamestnanosť zostala počas celého posudzovaného obdobia na stabilnej úrovni, zatiaľ čo priemerná mzda sa zvýšila o 17 %. Počas toho istého obdobia produktivita vzrástla o 8 % v dôsledku nárastu objemu výroby.
5.6. Ziskovosť
Tabuľka 13
Ziskovosť
2005
2006
2007
ORP
Index
100
161
389
671
Medziročný trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(106)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa od roku 2005 do ORP zvýšila takmer šesťnásobne a v ORP dosiahla vysokú úroveň. Toto zvýšenie ziskov v roku 2007 a v ORP bolo výsledkom zvýšenia predajných cien spôsobeného mohutným dopytom na trhu s kremíkom v dôsledku prevládajúcich výnimočne priaznivých hospodárskych podmienok. Bolo to tak napriek zvýšeniu výrobných nákladov o 21 % počas tohto obdobia.
5.7. Investície, návratnosť investícií a schopnosť navyšovať kapitál
Tabuľka 14
Investície a návratnosť investícií
2005
2006
2007
ORP
Index
100
135
310
717
Medziročný trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnosť investícií
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(107)
Investície počas posudzovaného obdobia významne vzrástli, t. j. šesťnásobne, čo zodpovedá asi 30 % dosiahnutých ziskov. Výrobné odvetvie Únie preukázalo svoje zameranie na trh kremíka v Únii, keďže investície sa týkali zvýšenia výrobnej kapacity či už inštalovaním nových strojov, alebo modernizáciou existujúcich strojov. Okrem toho odvetvie investovalo do hutníckeho spracovania vysokočistého kremíka na použitie v odvetví solárnej energetiky. Tento nový výrobok je veľmi perspektívny aj do budúcnosti.
(108)
Pri prešetrovaní sa tiež ukázalo, že návratnosť investícií, t. j. čistý zisk z výrobku pred zdanením ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty hmotného majetku priradenej tomuto výrobku, sa v posudzovanom období výrazne zvýšil. Pri prešetrovaní sa nenašiel žiadny dôkaz o tom, že by výrobné odvetvie Únie malo nejaké väčšie problémy s navyšovaním kapitálu.
5.8. Peňažný tok
Tabuľka 15
Peňažný tok
2005
2006
2007
ORP
Index
100
114
348
672
Medziročný trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(109)
Peňažný tok sa vyvíjal v podobnom priaznivom smere k ziskovosti, pričom v posudzovanom období významne vzrástol.
5.9. Rast
(110)
Počas posudzovaného obdobia sa výrobnému odvetviu Úniu nepodarilo v plnej miere využiť výhody významného rastu spotreby, keďže vyrábalo na 80 % svojej kapacity a zo svojho podielu na trhu stratilo dva percentuálne body. Napriek platným opatreniam sa nárast spotreby pokrýval hlavne dovozmi z Číny, ktoré sa umiestňovali na trhu v obrovských množstvách na základe režimu aktívneho zošľachťovacieho styku.
5.10. Rozsah dumpingového rozpätia
(111)
Počas ORP pokračoval aj napriek platným opatreniam značný dumping, hoci v nižšej miere, ako sa zistilo počas pôvodného prešetrovania na základe údajov získaných od jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, ako aj na základe výpočtov založených na dostupných údajoch.
5.11. Zotavenie sa z predchádzajúceho dumpingu
(112)
Výrobnému odvetviu sa v priaznivých hospodárskych súvislostiach podarilo zotaviť z predchádzajúceho dumpingu, najmä pokiaľ ide o objemy predaja, predajné ceny a ziskovosť. Pripomína sa však, že dumpingové rozpätia zostali značné.
5.12. Vývozná aktivita výrobného odvetvia Únie
Tabuľka 16
Objem vývozu výrobného odvetvia Únie
2005
2006
2007
ORP
Index
100
72
168
27
Medziročný trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie.
(113)
Vývoz kremíka z výrobného odvetvia Únie klesol o viac ako polovicu v priebehu posudzovaného obdobia, najmä v ORP. I keď pri porovnávaní sa tento pokles môže javiť ako dramatický, v absolútnom vyjadrení je menej významný, keďže výrobné odvetvie Únie sa neorientuje na vývoz. Výrobcovia v Únii sú silne zameraní na trh Únie. Treba však poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie majú prepojené podniky mimo Únie, ktoré vyrábajú a predávajú na tamojšie trhy, čím sa znižuje potreba vývozu z Únie.
5.13. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(114)
Antidumpingové opatrenia mali jednoznačný priaznivý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie. Počas posudzovaného obdobia všetky hlavné ukazovatele ujmy, ako výroba, produktivita, skladové zásoby, objem predaja, vykazovali priaznivý vývoj. Zisk, ktorý sa dosiahol v ORP, poukazuje na skutočnosť, že to bolo počas mimoriadne úspešného obdobia v hospodárskom cykle.
(115)
Pokiaľ ide o podiel výrobného odvetvia Únie na trhu, mierne klesajúci trend by sa mohol považovať za známku ujmy v tom zmysle, že napriek existujúcej výrobnej kapacite sa výrobnému odvetviu Únie nepodarilo využiť výhody zvýšenia spotreby.
(116)
Vzhľadom na priaznivý vývoj ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie sa na záver usudzuje, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia neutrpelo žiadnu závažnú ujmu. Preto sa preskúmalo, či existuje pravdepodobnosť, že by došlo k opakovanému výskytu ujmy, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení.
G. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Zhrnutie analýzy pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu
(117)
Pripomína sa, že napriek platným opatreniam dovoz z Číny výrazne vzrástol a prevzal veľkú časť podielu na trhu, o ktorý prišiel dovoz z tretích krajín. Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR naďalej uplatňovali dumping na významnej úrovni. Na základe toho nie je žiadny dôvod domnievať sa, že Čína v dumpingu nebude pokračovať. Okrem toho počas ORP, keby sa neboli zaviedli opatrenia, ceny čínskych dovozov za množstvá určené do voľného obehu by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 12 %.
(118)
Treba tiež poznamenať, že v roku 2007, následne po konaní proti praktikám obchádzania predpisov, sa tieto opatrenia rozšírili na dovozy kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike. Rozšírenie opatrení malo priaznivý vplyv, keďže dovoz kremíka z Kórejskej republiky prudko klesol.
(119)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že čínski výrobcovia mali počas ORP významné voľné kapacity, t. j. približne 540 000 ton. Napriek predpokladanému nárastu dopytu v ČĽR sa predpokladá, ako sa uvádza v odôvodnení 74, že nadbytočná kapacita pretrvá aj v budúcich rokoch.
(120)
Ako sa už uviedlo, trh Únie predstavuje pre ČĽR dôležitý obchodný priestor, pretože druhý dôležitý trh pre vývoz, USA, zaviedol prísne antidumpingové opatrenia proti ČĽR, a preto je prakticky neprístupný pre čínsky vývoz.
(121)
Zistilo sa, že ceny dovozov z Číny sú nižšie ako ceny dovozov z tretích krajín v priemere o 15 %, iba v ORP boli vyššie o 5 %. Vzhľadom na záujem čínskych vyvážajúcich výrobcov o trh Únie sa predpokladá, že ak by sa opatrenia zrušili, na trh Únie by smerovali obrovské objemy dovozu za nižšie ceny, ako sú ceny tretích krajín, čo by malo na ceny silný klesajúci vplyv.
(122)
EUSMET tvrdil, že 56 % trhový podiel dovozu z tretích krajín v porovnaní s pomerne nízkym trhovým podielom dovozu z Číny by bol mal rozhodnejší vplyv na trhový podiel výrobcov z Únie v ORP, a to najmä preto, lebo dovoz z tretích krajín mal o 5 % nižšie ceny ako čínsky dovoz. V tejto súvislosti sa zistilo, že napriek tomu, že ceny dovozu z tretích krajín boli v ORP o 5 % nižšie ako ceny dovozu z Číny, trhový podiel dovozu z tretích krajín klesol medzi rokom 2007 a ORP o 4 %, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z Číny stúpol o 34 % (pozri tabuľky 2 a 3). V tom istom období bol trhový podiel výrobného odvetvia Únie stabilný. Za týchto okolností nemožno usúdiť, že v ORP mal dovoz z tretích krajín rozhodujúci vplyv na trhový podiel výrobného odvetvia Únie.
(123)
Tvrdilo sa, že Komisia nevzala do úvahy pravdepodobné zvýšenie nákladov na výrobu, spôsobené najmä vyššími nákladmi na elektrickú energiu, výpadkami v dodávkach prúdu, zvýšenými investičnými nákladmi, vysokou infláciou a zvýšením cien suroviny, ako aj nákladov na medzinárodnú dopravu, keď posudzovala pravdepodobný vývoj cien čínskeho vývozu. Ak by aj cena elektrickej energie v Číne stúpla, nie je to jediná významná nákladová položka. Okrem toho neboli poskytnuté materiály dokladujúce rozsah uvedeného zvyšovania a jeho presný vplyv na celkové náklady a výsledné predajné ceny. Pokiaľ ide o ostatné uvedené prvky, sú buď čistou špekuláciou, a/alebo neboli dostatočne podložené či vyčíslené na to, aby sa na ich základe mohol vyvodiť nejaký rozumný záver. Takisto je potrebné poznamenať, že je chybou predpokladať, že vývozné ceny sa odvíjajú výlučne z cenovej úrovne výroby, keďže na cenovú úroveň môžu mať vplyv aj rozličné iné faktory, napríklad vládne politiky alebo otázky dopytu a ponuky.
(124)
Zistilo sa tiež, že na trhoch tretích krajín, kde neplatia antidumpingové clá, boli ceny čínskych vývozov počas ORP nižšie ako ceny vývozov do Únie.
(125)
Preto sa dospelo k záveru, že dumping pokračuje a že ak by sa opatrenia zrušili, pravdepodobne by došlo k nárastu objemu dumpingových dovozov, ktoré by vyvolali tlak na ceny v Únii smerom nadol, minimálne v krátkodobom horizonte. Na základe uvedeného neexistuje dôvod domnievať sa, že ceny ČĽR sa zvýšia. V dôsledku toho je pravdepodobný opakovaný výskyt ujmy, čo by nepriaznivo ovplyvnilo ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ako aj jeho finančné ozdravenie, ktoré sa zaznamenalo počas ORP.
2. Vplyv dumpingových dovozov na výrobné odvetvie Únie - ukazovatele a pravdepodobný vývoj v období po ORP
(126)
V období stúpajúcej spotreby sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu a podiel dovozu z tretích krajín na trhu znížil, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu výrazne vzrástol. So zreteľom na tieto zmiešané ukazovatele (t. j. celkové ozdravenie výrobného odvetvia Únie, ale strata podielu na trhu) a na skutočnosť, že ORP bolo výnimočne priaznivým obdobím v hospodárskom cykle, skúmal sa vývoj v období po ORP, aby sa získal presnejší obraz o pravdepodobných budúcich trendoch. Treba tiež pripomenúť, že pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy spôsobenej tlakom na ceny smerom nadol sa môže ešte zvýšiť rozvojom globálneho hospodárstva a jeho vplyvov na dopyt a spotrebu.
(127)
Na základe upravených údajov Eurostatu a informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie o vývoji objemov predaja a cien v Únii za obdobie od januára do septembra 2009, bolo možné pozorovať zreteľný a nepretržite klesajúci trend objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Objem predaja dosiahol 52 % z množstva, ktoré sa predalo za tých istých deväť mesiacov v roku 2008, i keď priemerné predajné ceny zostali na rovnakej úrovni ako v roku 2008 v dôsledku dlhodobých zmlúv a zníženia výroby.
(128)
Pokiaľ ide o ziskovosť výrobného odvetvia Únie, výrazný bol nepriaznivý vývoj. Úroveň ziskov nepretržite klesala a dosiahla nízke hodnoty, dokonca menej ako 6,5 % z cieľového zisku stanoveného pri pôvodnom prešetrovaní.
(129)
Treba poznamenať, že v dôsledku globálnej hospodárskej krízy sa dopyt v Únii výrazne znížil. To malo nepriaznivý vplyv na objemy predaja a ziskovosť na trhu Únie. Finančné postavenie výrobného odvetvia Únie sa zhoršilo, a to spôsobilo väčšiu zraniteľnosť výrobného odvetvia Únie. Za týchto okolností by výrobné odvetvie Únie nebolo schopné prekonať nepriaznivý vplyv zvýšeného dumpingového dovozu z ČĽR. Táto situácia sa bude pravdepodobne ďalej zhoršovať v dôsledku tlaku tohto dovozu.
(130)
Čínsky dovoz klesol v objemovom i cenovom vyjadrení, pričom väčší bol pokles objemu. Pokiaľ ide o ceny, ceny čínskeho dovozu sa znížili viac ako ceny výrobného odvetvia Únie (o 8 %, resp. o 2 %). V období po ORP sa však nezistilo žiadne podhodnotenie ani predaj pod cenu. Ak by však neboli zavedené opatrenia, ceny čínskeho dovozu by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 3 % a zaznamenal by sa 11 % predaj pod cenu. Okrem toho sa zistilo, že ak by sa opatrenia zrušili, dovozné ceny množstiev určených na voľný trh by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 22 % a zaznamenal by sa až 38 % predaj pod cenu.
(131)
Zistilo sa tiež, že ceny vývozu z Číny na trhy tretích krajín, ktoré nie sú chránené antidumpingovými clami, boli oveľa nižšie ako ceny vývozu do Únie, pokiaľ sa porovnávali s cenami zistenými v priebehu ORP, ako sa uvádza v odôvodnení 123. To poukazuje na skutočnosť, že v časoch hospodárskeho poklesu sa zvyšuje tlak na pohyb cien smerom nadol.
(132)
Na základe uvedeného a vzhľadom na zreteľný klesajúci trend finančnej situácie výrobného odvetvia Únie sa dospelo k záveru, že opakovaný výskyt ujmy je pravdepodobný, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení.
3. Závery o pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy
(133)
Usudzuje sa, že ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že by významne vzrástol dumpingový dovoz z ČĽR do Únie a zároveň tlak na pohyb cien smerom nadol. Takáto situácia by ohrozila nielen významné investície výrobného odvetvia Únie do rozvoja a modernizácie jeho výroby, ale aj rozvoj novej výroby solárneho kremíka, ktorý je trhom budúcnosti. Okrem toho pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy zväčšuje súčasný hospodársky pokles.
H. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvodná poznámka
(134)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by pokračovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo krokom proti záujmu Únie ako celku. Záujem Únie sa stanovil na základe vyhodnotenia rôznych zúčastnených záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov/obchodníkov a používateľov príslušného výrobku.
(135)
Pripomína sa, že pri predchádzajúcich preskúmaniach sa prijatie opatrení nepovažovalo za krok proti záujmu Únie. Okrem toho, keďže súčasné prešetrovanie je preskúmaním pred uplynutím platnosti, vyžaduje sa analýza situácie, v ktorej sa antidumpingové opatrenia už uplatňovali, a vyhodnotenie neprípustných nepriaznivých vplyvov súčasných antidumpingových opatrení na strany, ktorých sa konanie týka.
(136)
Na základe toho sa skúmalo, či existujú závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať platné antidumpingové opatrenia v tomto osobitnom prípade napriek predchádzajúcim záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy.
2. Záujmy výrobného odvetvia Únie
(137)
Pripomína sa, že vysoké ziskové rozpätia, ktoré sa dosiahli v roku 2007 a v ORP, boli výsledkom zvýšenia predajných cien. Nepredpokladalo sa, že by tento faktor mohol ďalej pôsobiť v nasledujúcich rokoch.
(138)
Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že je životaschopným a konkurencieschopným odvetvím, ktoré sa dokáže prispôsobiť meniacim sa podmienkam trhu. Toto sa potvrdilo najmä priaznivým vývojom všetkých hlavných ukazovateľov ujmy počas posudzovaného obdobia. Pokračovanie uplatňovania opatrení od posledného preskúmania pred uplynutím platnosti prispelo k ozdraveniu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, a najmä úrovní cien na trhu Únie.
(139)
Počas posudzovaného obdobia sa preukázalo zameranie výrobného odvetvia Únie na trh s kremíkom v Únii a významne sa zvýšila jeho efektívnosť. Vo výrobnom odvetví Únie sa uskutočnili značné investície nielen do zvýšenia výrobnej kapacity, ale aj do rozvoja výskumu a technológií v hutníckom procese na výrobu kremíka vysokej čistoty pre odvetvie solárnej energetiky.
(140)
Trh solárneho kremíka je nový trh s vynikajúcimi vyhliadkami do budúcnosti v dôsledku predpokladaného zvýšenia využívania solárnej energie v nadchádzajúcich rokoch. Preto má pre výrobné odvetvie Únie účasť na tomto novom trhu zásadný význam. V tejto súvislosti dvaja výrobcovia z Únie majú plány na výstavbu dvoch nových závodov na solárny kremík s cieľom uspokojiť časť potrieb trhu Únie. Treba poznamenať, že investície vynaložené na tomto novom špecializovanom trhu vo veľkej miere závisia od existencie tradičnej výroby kremíka v EÚ, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu solárneho kremíka.
(141)
Okrem toho jeden z výrobcov v Únii oznámil svoje plány na investovanie do nových zariadení v ČĽR s cieľom uspokojiť predpokladaný nárast potrieb tradičného kremíka i solárneho kremíka na čínskom trhu.
(142)
Ako sa už uviedlo, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení, nebezpečenstvo opakovaného výskytu ujmy je veľmi pravdepodobné a boli by ním ohrozené nedávne investície, ktoré uskutočnilo výrobné odvetvie Únie. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie zachovať opatrenia proti dumpingovým dovozom z ČĽR v platnosti.
3. Záujmy neprepojených dovozcov/obchodníkov
(143)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym neprepojeným dovozcom/obchodníkom. Vyplnené dotazníky prišli od dvoch neprepojených dovozcov, ktorí boli aj používateľmi príslušného výrobku. Pripomienkami týchto podnikov sa zaoberáme v časti o záujmoch používateľov. Jeden dovozca/obchodník sa prihlásil, ale nezaslal vyplnený dotazník.
(144)
Vzhľadom na to, že okrem zdrojov z ČĽR dovozcovia majú tiež prístup k dodávkam kremíka od výrobcov z Únie i zo zdrojov z tretích krajín, v ktorých sa neuplatňujú antidumpingové opatrenia, ako je Nórsko a Brazília, ktoré majú podiel na trhu Únie viac ako 56 %, usudzuje sa, že hospodárska súťaž na trhu Únie je zabezpečená.
(145)
Na základe uvedeného a so zreteľom na chýbajúcu spoluprácu obchodníkov a vzhľadom na to, že neexistuje žiadny náznak svedčiaci o opaku, dospelo sa k záveru, že súčasné platné opatrenia nemajú žiadny zásadný nepriaznivý vplyv na finančnú situáciu obchodníkov a pokračovanie uplatňovania opatrení by nemalo žiadny vplyv na dovozcov.
4. Záujmy používateľov
(146)
Pripomíname, že EUSMET, združenie používateľov v chemickom odvetví, podalo námietku proti súčasnému predbežnému preskúmaniu obmedzenému na dumping. Komisia zaslala dotazníky všetkým známym neprepojeným používateľom a ich združeniam. Dvanásť používateľov spolupracovalo na prešetrovaní, pričom niektorí z nich sú veľkými dovozcami čínskeho kremíka, ktorý sa umiestňuje na základe režimu aktívneho zošľachťovacieho styku. Okrem toho jedno ďalšie združenie používateľov spolupracovalo tak, že predložilo pripomienky.
(147)
Hlavní priemyselní používatelia kremíka v Únii sú chemické podniky a odvetvie spracovania hliníka, ktorí predstavujú 60 %, resp. 40 % spotreby v Únii.
(148)
Pre chemický priemysel je kremík hlavnou surovinou na výrobu silikónov, ktoré majú mnohoraké použitie, najmä v automobilovom a stavebnom priemysle, aj na výrobu polysilikónu, ktorý sa používa v elektronickom priemysle a v solárnej energetike. Podiel kremíka sa na nákladoch na výrobu rozličných druhov kremíka a polysilikónu pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti od výrobného procesu každého druhu nadväzného výrobku. V priemere sa však podiel kremíka na celkových nákladoch na výrobu rozličných druhov kremíka pohyboval medzi 11 % až 21 %, zatiaľ čo pre polysilikón sa pohyboval medzi 2 % až 10 %. Pri 19 % antidumpingovom cle sa vplyv na výrobné náklady tých používateľov chemického odvetvia, ktorých zdroj kremíka pochádza výlučne z ČĽR, odhaduje na 2 % až 4 %. Na ostatných používateľov chemického odvetvia bude tento vplyv nižší.
(149)
Niektoré chemické podniky, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní, sú veľkými dovozcami čínskeho kremíka, ktorý sa umiestňuje na základe režimu aktívneho zošľachťovacieho styku, a preto je oslobodený od antidumpingových ciel. Títo dovozcovia však argumentovali tým, že nedokážu absorbovať clo ani ho preniesť na svojich zákazníkov a že režim aktívneho zošľachťovacieho styku neodstraňuje bremeno, ktoré ukladajú platné opatrenia, keďže musia vynaložiť značné zdroje na zaťažujúce clá a iné administratívne postupy. Okrem toho uviedli, že boli nútení investovať do nových zariadení v ČĽR, aby boli blízko zdroja lacnej suroviny a stali sa konkurencieschopnejšími na ázijskom trhu.
(150)
Pre odvetvie spracovania hliníka je kremík dôležitou surovinou aj na výrobu zliatin v hlinikárňach. Tieto zliatiny sa používajú hlavne v automobilovom a stavebnom priemysle. Podiel kremíka na ich výrobných nákladoch sa pohyboval od 8 % do 10 % v závislosti od kvality šrotu, ktorý použili a ktorý už obsahuje kremík. Väčšina hlinikární, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní, nakupovala kremík z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opatreniam, a to preto, že ich výrobky sú určené najmä na trh Únie, takže nemôžu využiť režim aktívneho zošľachťovacieho styku. Pri 19 % antidumpingovom cle sa vplyv na výrobné náklady tých spracovateľov hliníka, ktorých zdroj kremíka pochádza výlučne z ČĽR, odhaduje približne na 2 %. Na ostatných spracovateľov hliníka bude tento vplyv nižší. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že ziskovosť hlinikární nie je nijako zvlášť vysoká, a preto zvýšenie cien kremíka má v dôsledku ich obmedzenej marže nepriaznivý vplyv na ich zisky.
(151)
Chemický priemysel mal približne 14 000 zamestnancov a odvetvie spracovania hliníka 6 000. V posudzovanom období sa zamestnanosť v chemickom priemysle zvýšila o 8 %, zatiaľ čo v odvetví spracovania hliníka sa nezmenila.
(152)
Všetci používatelia dôrazne namietali proti pokračovaniu uplatňovania opatrení z toho dôvodu, že tieto opatrenia už platili príliš dlho, že spôsobili umelé zvýšenie úrovne cien kremíka na trhu Únie bez ohľadu na jeho pôvod a že výrobné odvetvie Únie počas ORP neutrpelo žiadnu ujmu. Vzhľadom na mimoriadne vysoký podiel na trhu, ktorý majú čínski vývozcovia kremíka určeného na aktívny zošľachťovací styk, a vzhľadom na hospodársku súťaž v súvislosti s kremíkom určeným do voľného obehu toto tvrdenie nie je opodstatnené. Aj keď sa skutočne zistilo, že výrobné odvetvie Únie väčšinou neutrpelo žiadnu ujmu, otázka pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy sa tiež musí posúdiť preskúmaním pred uplynutím platnosti. Ako sa uvádza vyššie (pozri najmä odôvodnenie 133), v danom prípade sa takáto pravdepodobnosť zistila.
(153)
Podľa EUSMET-u bol v ORP na trhu Únie údajne nedostatok kremíka a dokladoval to tvrdením, že výrobcovia z tretích krajín nevybavili objednávky niektorých jeho členov. Toto tvrdenie sa však nepreukázalo. Pri posudzovaní voľnej kapacity na trhu bral EUSMET do úvahy len kapacitu výrobcov Únie bez zohľadnenia dovozu z tretích krajín vrátane Číny, ktorý spadá pod režim aktívneho zošľachťovacieho styku. Preto sa dospelo k záveru, že nebol nedostatok a že dopyt na trhu mohol byť pokrytý predajom výrobného odvetvia Únie a objemom dovozu.
(154)
EUSMET tvrdil, že výrobné odvetvie Únie zámerne obmedzuje výrobu prostredníctvom sezónnych prestávok v prevádzkach, čím obmedzuje predaj na trhu Únie s cieľom kontrolovať predajné ceny. Jeden výrobca z Únie naozaj realizoval prestávky v prevádzke; počas týchto prestávok mal však dostatok zásob, aby mohol plniť dodávky zákazníkom v súlade s platnými dlhodobými zmluvami, ktoré mal s nimi uzatvorené. Ďalší výrobca z Únie takisto prerušil výrobu, ale len v období po ORP a viackrát sa to neopakovalo. Takže tvrdenie EUSMET-u, že prestávky v prevádzkach boli zámerné s cieľom kontrolovať ceny, sa pokladalo za nepodložené.
(155)
Používatelia, pochopiteľne, chcú mať voľný prístup k lacným surovinám, aby boli konkurencieschopnejší. Slobodu pri voľbe zdrojov považujú za zásadnú, keďže neobmedzený prístup ku kremíku bude podľa ich názoru v budúcnosti čoraz dôležitejší v dôsledku očakávaného nárastu dopytu po kremíku k roku 2013, zväčša v súvislosti s projektmi zameranými na solárnu energetiku. EUSMET argumentoval, že s očakávaným zvýšením dopytu po kremíku na trhu Únie v období pred rokom 2013 sa údajný nedostatok ešte zväčší. Z poskytnutých údajov, z ktorých sa dospelo k týmto predpokladom, však vyplýva, že spotreba Únie bude ešte aj v roku 2013 na nižšej úrovni v porovnaní s úrovňou počas posudzovaného obdobia. Nie je preto dôvod domnievať sa, že by dopyt po kremíku v budúcnosti nemohol byť pokrytý. Okrem toho samotná sloboda výberu zdroja suroviny nemôže byť dôvodom na ospravedlnenie dumpingových praktík. Hospodárska súťaž na trhu Únie vyžaduje rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty.
(156)
Používatelia z chemického priemyslu poukázali aj na to, že výrobné odvetvie Únie zostane významným zdrojom dodávok, a tým bude garantovať krátkodobú dostupnosť príslušného výrobku, spoľahlivosť dodávok a výrobok vyššej kvality, ako je čínsky výrobok.
(157)
Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že platné opatrenia nemali žiadne významné nepriaznivé vplyvy na ich podnikanie. Najmä niektorí používatelia v chemickom priemysle značne zvýšili svoj dovoz kremíka z ČĽR v posudzovanom období a väčšina z nich je v dobrej finančnej situácii. Po zhrnutí uvedeného sa usúdilo, podobne ako pri predchádzajúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti, že pokračovanie uplatňovania opatrení nebude mať žiadny významný nepriaznivý vplyv na priemyselných používateľov, pričom sa pamätalo aj na to, že úroveň navrhovaných opatrení sa výrazne zníži.
5. Záver o záujme Únie
(158)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti predĺženiu platnosti antidumpingových opatrení.
I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(159)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa existujúce opatrenia zachovali v platnosti, ale na nižších úrovniach. Poskytla sa im aj lehota na predkladanie pripomienok a sťažností po zverejnení. Príslušné predložené informácie sa analyzovali, ale neviedli k zmene základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o zachovaní antidumpingových opatrení.
(160)
Ako výsledok predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa antidumpingové clo malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na nižšej úrovni, ako bolo rozpätie ujmy, z ktorého sa vychádzalo v platných opatreniach, a dumpingové rozpätia zistené pri súčasnom preskúmaní.
(161)
Následne sa opatrenia nastavia na úroveň zistených dumpingových rozpätí, t. j. 16,3 % pre jedinú skupinu podnikov, ktorej sa udelilo IZ, a 19 % pre všetky ostatné podniky.
(162)
Na základe uvedeného by sa opatrenia, ktorých platnosť sa rozšírila nariadením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, podľa prešetrovania v súlade s článkom 13 základného nariadenia mali zachovať, ale na úrovniach stanovených v odôvodnení 161.
(163)
Od vývozcov z Kórejskej republiky, ktorí uvažujú o podaní žiadosti o oslobodenie od rozšíreného antidumpingového cla podľa článku 13 ods. 4 základného nariadenia, sa bude žiadať, aby vyplnili dotazník, a tým umožnili Komisii zistiť, či sa oslobodenie môže poskytnúť. Toto oslobodenie sa môže udeliť po vyhodnotení situácie na trhu s príslušným výrobkom, výrobnej kapacity a miery využitia kapacity, obstarávania a predaja a pravdepodobnosti pokračovania praktík, pre ktoré neexistuje žiadny dostatočný dôvod ani hospodárske opodstatnenie, a dôkazov o dumpingu. Komisia zvyčajne vykoná aj overovaciu návštevu na mieste. Žiadosť sa bude musieť adresovať Komisii a obsahovať všetky dôležité informácie, najmä každú zmenu činností podniku v súvislosti s výrobou posudzovaného výrobku a s jeho vývozom na predaj,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka, ktorý v súčasnosti patrí pod kód KN 2804 69 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla, ktorá sa vzťahuje na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením, na výrobok uvedený v odseku 1 a vyrobený v podnikoch vymenovaných nižšie je takáto:
Podnik
Sadzba cla
Doplnkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všetky ostatné podniky
19 %
A999
3. Rozšírenie konečného antidumpingového cla, ktoré sa vzťahuje na dovoz „všetkých ostatných podnikov“ v Čínskej ľudovej republike (t. j. 19,0 %), na dovoz výrobku uvedeného v odseku 1, zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, sa týmto ponecháva v platnosti (kód TARIC 2804690010).
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Žiadosti o oslobodenie od rozšíreného cla uvedeného v článku 1 ods. 3 sa podávajú písomne v jednom z úradných jazykov Únie a musí ich podpísať osoba oprávnená zastupovať žiadateľa.
2. Žiadosť sa musí zaslať na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGICKO
Fax: + 32 22956505
3. V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 Komisia po porade s poradným výborom môže rozhodnutím povoliť oslobodenie od rozšíreného cla uvedeného v článku 1 ods. 3 na dovozy podnikov, ktoré neobchádzajú antidumpingové opatrenia uložené súčasným nariadením.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a je účinné počas obdobia piatich rokov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 25. mája 2010