ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o poplatcích ve prospěch organizace InterDev
(oznámeno pod číslem C(2011) 4923)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(2012/131/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Poté, co obdržela informace týkající se předmětného opatření, se Komise dopisem ze dne 2. října 2001 obrátila na francouzské orgány s dotazy ohledně tohoto opatření. Stálé zastoupení Francouzské republiky při Evropské unii odpovědělo Komisi dopisem ze dne 9. listopadu 2001.
(2)
Jelikož toto opatření začalo být uskutečňováno bez předchozího schválení Komise, bylo zaevidováno v registru neoznámených podpor pod číslem NN 39/03.
(3)
Komise zahájila řízení ohledně předmětné podpory podle čl. 108 odst. 2 SFEU dopisem č. K(2003) 2057 v konečném znění ze dne 9. července 2003.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala ostatní členské státy a zúčastněné třetí strany k podání připomínek k dotčeným podporám. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran. Francouzské orgány zaslaly své komentáře dopisy ze dne 8. a 10. října 2003, 13. září a 29. listopadu 2005.
(5)
Dne 25. února 2011 byla Francii zaslána žádost o doplňující informace a dne 29. března 2011 proběhlo jednání.
(6)
Francouzské orgány odpověděly dopisem ze dne 24. května 2011.
II. POPIS DOTČENÉ PODPORY
1. POPLATKY VE PROSPĚCH ORGANIZACE INTERBEV
1.1 MEZIODVĚTVOVÉ ORGANIZACE (INTERPROFESSIONS - „IPO“) A SYSTÉM DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ ZMĚNĚNÝCH NA POVINNÉ
(7)
Meziodvětvové organizace („IPO“) jsou seskupení, v jejichž rámci jsou sdruženy podle odvětví různé nejreprezentativnější profesní skupiny zemědělské produkce a případně zpracování, uvádění do oběhu a distribuce, která byla uznána příslušným správním orgánem jako meziodvětvová organizace. Jejich existenci, úkoly a fungování regulují články L.631-1 a následující zemědělského zákoníku. Aby podobné seskupení bylo uznáno, musí příslušné orgány ověřit, zda jsou splněna různá kritéria, a to zejména že jeho stanovy jsou v souladu s právními předpisy (článek L.632-1 zemědělského zákoníku) a že organizace, jež tvoří dotčenou IPO, jsou reprezentativní.
(8)
IPO mají za cíl vyvíjet činnost v zájmu všech článků daného odvětví a za tímto účelem mohou uzavírat dohody. Tyto dohody a výběr dobrovolných poplatků za účelem financování činnosti stanovené v těchto dohodách se potom mohou stát na základě meziministerské vyhlášky povinnými („být rozšířeny na“) pro všechny subjekty daného odvětví bez ohledu na to, zda jsou či ne členy určité profesní organizace, jež je členem IPO, pokud jsou v souladu s cíli uvedenými na seznamu stanoveném právním předpisem. Tyto dohody jsou hlavně zaměřeny na lepší znalost trhu, lepší vztahy mezi subjekty z oboru, lepší kvalitu a propagaci produktů. Zemědělský zákoník povoluje rozšíření dohod, pouze pokud tyto dohody mají za cíl „společný zájem“ založený na opatřeních „v souladu s obecným zájmem a slučitelných s pravidly společné zemědělské politiky“ (viz článek L.632-3 zemědělského zákoníku).
(9)
Způsoby výběru a rozdělení dobrovolných poplatků, které se stanou povinnými, jsou stanoveny jednotlivě každou dohodou IPO.
1.2 ÚLOHA STÁTU
(10)
Ačkoliv jsou IPO soukromoprávními právnickými osobami a jejich financování je zajišťováno příspěvky dotčeného odvětví, fungování systému povinných dobrovolných poplatků vyžaduje zásah státu, a to zejména následujícími způsoby:
a)
před každou žádostí o rozšíření musí být IPO předem uznána orgány veřejné moci a musí se podřídit cílům vnitrostátní a společné zemědělské politiky (viz body odůvodnění 7 a 8);
b)
po svém uznání mohou IPO požádat stát, aby meziministerskou vyhláškou o rozšíření učinil jejich dohody povinné. Každý hospodářský subjekt v oblasti dané produkce se tak stane osobou povinnou k povinnému dobrovolnému poplatku placenému reprezentativní IPO (viz bod odůvodnění 8);
c)
podle článku L.632-8-1 zemědělského zákoníku se příslušným orgánům zasílají zprávy o činnosti každé IPO a výsledky provádění každé rozšířené dohody.
2. CÍL PODPORY
(11)
Cílem předmětné podpory je podporovat činnosti v oblasti výzkumu, vývoje, technické pomoci a propagace (reklamy) ve prospěch odvětví chovatelství.
2.1 POPLATKY ZAVEDENÉ ORGANIZACÍ INTERBEV
(12)
Toto rozhodnutí se týká dvou druhů meziodvětvových poplatků, které orgány veřejné moci učinily povinnými. Na jedné straně se jedná o poplatek z hovězího a skopového masa a vnitřností určených k lidské spotřebě a z živých kusů hovězího dobytka a ovcí odesílaných do zemí EU nebo vyvážených („poplatek z masa“) a na druhé straně o poplatek ve prospěch Fonds National de l’Élevage (Národní chovatelský fond) („poplatek FNE“).
(13)
Meziodvětvové dohody, kterými se zavádějí poplatky ve prospěch organizace Interbev a které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, jsou následující:
Poplatky z masa
Poplatky ve prospěch Fond National de l’Elevage - FNE (Národní chovatelský fond)
Dohody IPO
Vyhláška o rozšíření
Dohoda IPO
Vyhláška o rozšíření
25.7.1995
18.12.1995
15.6.1994
18.12.1995
12.6.2001
19.9.2001
19.4.2001
(14)
Národní meziodvětvové sdružení dobytka a masa (Association nationale Interprofessionnelle du Bétail et des Viandes - Interbev) je francouzská meziodvětvová organizace pro odvětví dobytka a masa. Byla založena dne 9. října 1979 z podnětu reprezentativních organizací oboru dobytka a masa odvětví skotu, ovcí a koní a je uznána na základě vyhlášky ze dne 18. listopadu 1980 (3). Jejím úkolem je hájit a zhodnocovat společné zájmy chovatelů a obchodních, řemeslných a průmyslových činností oboru. Interbev byla uznána v roce 1980 za meziodvětvovou organizaci odvětví dobytka a masa. Tvoří ji třináct vnitrostátních profesních organizací zastupujících různé obory hospodářského odvětví dobytka a masa: chovatele, obchodníky s živými kusy, jatka, velkoobchodníky, průmyslové subjekty, distributory.
(15)
Její hlavní dva úkoly spočívají ve vypracování meziodvětvových dohod a ve společné komunikaci. K tomu se dále připojují výzkumné programy v odvětví masa. Meziodvětvové dohody podepsané v rámci organizace stanoví pravidla, jimiž se řídí činnost oboru. Tyto dohody mohou být předloženy orgánům veřejné moci v rámci řízení o rozšíření. Po vyhlášení rozšíření společnou vyhláškou ministerstva zemědělství a ministerstva hospodářství se opatření stanovená meziodvětvovou dohodou stávají povinnými pro všechny subjekty oboru.
2.2 POPLATEK Z MASA
(16)
Meziodvětvovou dohodou ze dne 25. července 1995, jež byla předmětem rozšíření na základě vyhlášky ze dne 18. prosince 1995 (4), zavedla organizace Interbev poplatek z masa a vnitřností určených k lidské spotřeby a pocházejících z hovězího dobytka a ovcí a ze živých kusů hovězího dobytka a ovcí odesílaných do zemí EU nebo vyvážených.
(17)
Poplatek se týkal tří kategorií masa a/nebo zvířat a byl stanoven následovně:
a)
poplatek z masa a vnitřností určených k lidské spotřebě u zvířat poražených ve Francii: stanoven na 0,084 francouzských franků („FRF“) (5) za kilogram jatečně upraveného těla a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla majitelem nebo spolumajitelem zvířete v okamžiku jeho porážky;
b)
poplatek z masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii: stanoven na 0,042 FRF/kg a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla prvním majitelem nebo spolumajitelem masa na vnitrostátním území;
c)
poplatek z živých kusů hovězího dobytka nebo ovcí odesílaných do jiné země EU nebo vyvážených: stanoven na 7 FRF/kus a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla posledním majitelem nebo spolumajitelem zvířat na vnitrostátním území.
(18)
Meziodvětvová dohoda ze dne 25. července 1995 byla nahrazena jinou meziodvětvovou dohodou ze dne 12. června 2001, jež byla rozšířena vyhláškou ze dne 19. září 2001 (6). Článek 1 vyhlášky stanoví, že se dohoda rozšiřuje na období, jež končí tři roky po dni zveřejnění uvedené vyhlášky, což znamená dne 30. září 2004.
(19)
Meziodvětvová dohoda ze dne 12. června 2001 stanovila pokračování předchozího stavu, pokud jde o dotčené kategorie masa a/nebo zvířat, a to se zvýšením poplatku: 0,1574 FRF (0,024 EUR) u masa a vnitřností určených k lidské spotřebě ze zvířat poražených ve Francii, 0,0656 FRF (0,010 EUR) u masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii a 11,15 FRF (1,7 EUR) u živých kusů hovězího dobytka nebo ovcí odesílaných do jiné země EU nebo vyvážených.
(20)
Dohoda ze dne 12. června 2001 zavedla také možnost částečného vrácení poplatku z masa v okamžiku jeho odeslání do jiné země EU nebo jeho vyvezení do třetích zemí. Výše vracení byla 0,0656 FRF/kg (0,010 EUR).
(21)
Rozšíření, k nimž došlo v roce 1995 a 2001, vyloučila ze systému poplatek z masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii. Tyto produkty tak nepodléhají povinnému poplatku z masa.
2.3 POPLATEK FNE
(22)
Meziodvětvovou dohodou ze dne 15. června 1994, jež byla rozšířena vyhláškou ze dne 18. prosince 1995 (7) a vyhláškou ze dne 19. září 2001 (8), zavedla organizace Interbev poplatek ve prospěch Fonds national de l’élevage (Národního chovatelského fondu). Poslední vyhláška stanoví, že se dohoda rozšiřuje na období, jež končí tři roky po dni zveřejnění uvedené vyhlášky, což znamená dne 30. září 2004.
(23)
Tento profesní fond, který spravuje Confédération Nationale de l’Élevage (Národní konfederace chovatelství - CNE), byl vytvořen, aby plnil následující dva hlavní cíle: na jedné straně podněcoval k restrukturalizaci organizací služeb a přispíval k jejich přizpůsobení budoucím potřebám chovatelů, kteří jsou stále méně početní a čelí politikám Společenství v oblasti zvládání výroby, a na druhé straně přispíval k udržitelnosti společných prostředků v oblasti genetického vývoje a aplikovaného výzkumu, které budou v budoucnu představovat klíčový faktor konkurenceschopnosti chovatelství.
(24)
Poplatek určený na financování tohoto fondu se vybírá od právnických nebo fyzických osob, které jsou majiteli nebo spolumajiteli hovězího dobytka nebo ovcí poražených ve Francii. Podle posledních údajů sdělených francouzskými orgány byl tento poplatek stanoven na 0,02 FRF (0,003 EUR) za kilo čistého poraženého masa (nebo 7 FRF za kus u dospělých kusů hovězího dobytka, 2,40 FRF za kus u telat a 0,36 FRF za kus u ovcí, což činí 1,05, 0,36 a 0,054 EUR).
(25)
Podle francouzských orgánů byly příjmy z tohoto poplatku použity na genetická vylepšování, systém genetických informací, biotechnologii a hospodářské studie.
2.4 ČINNOSTI FINANCOVANÉ Z TĚCHTO POPLATKŮ
(26)
Příjmy organizace Interbev pocházející z poplatků z masa byly použity na tři druhy činností, a to zejména:
a)
komunikaci a propagaci ve prospěch odvětví;
b)
technickou pomoc;
c)
výzkum a pokusy.
(27)
Pokud jde o komunikaci a propagaci, jedná se zejména o financování kampaní na různá témata ve spojení s kvalitními masnými výrobky nebo obecnějších kampaní v televizi a rozhlase ve prospěch hovězího masa, jakož i opatření v oblasti vztahů s veřejností. Financují se také propagační opatření na vnějších trzích, jakož i účast na profesních a propagačních veletrzích.
(28)
Činnosti v oblasti technické pomoci jsou spojeny zejména s osvědčováním a kvalifikací chovů, a to hlavně s cílem odstranit překážky, jimž čelí subjekty zapojené do těchto postupů. Interbev vypracovává také kolektivní specifikace pro jednotlivé obory a podílí se na šíření a zavádění kodexu osvědčených postupů v chovatelství a osvědčených pracovních postupů při produkci masa a podílí se konečně na vyjasňování transakcí po celém řetězci.
(29)
Činnosti v oblasti výzkumu a pokusů odpovídají činnostem, jež jsou nejvíce přizpůsobeny potřebám odvětví v tom smyslu, že se zabývají zejména bezpečností potravin, řízením kvality a dobrými životními podmínkami zvířat.
(30)
Prostředky organizace Interbev pocházející z poplatků FNE se používají na následující činnosti:
a)
společné činnosti v oblasti genetického vylepšování;
b)
informatizovaný systém správy informačních systémů chovů;
c)
práce v oblasti aplikovaného výzkumu;
d)
hospodářské studie;
e)
různé činnosti.
3. DOBA TRVÁNÍ DOTČENÉHO OPATŘENÍ
(31)
Toto rozhodnutí se týká období od roku 1996 do roku 2004, kdy skončila platnost poslední meziodvětvové dohody, jež je předmětem tohoto řízení.
4. PŘÍJEMCI
(32)
Příjemci dotčeného opatření podpory jsou chovatelé hovězího dobytka a ovcí.
(33)
Hlavními konečnými adresáty dotčeného opatření podpory jsou producenti, zpracovatelé a distributoři zemědělských produktů. Počítá se s tím, že některé činnosti mohou vykonávat pro tyto subjekty soukromé podniky.
(34)
Toto rozhodnutí nepředjímá stanovisko Komise, pokud jde o slučitelnost výběrového řízení poskytovatelů služeb pověřených prováděním činností organizace Interbev s pravidly zadávání veřejných zakázek.
5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ (9)
(35)
Pokud jde nejprve o povahu poplatků v tomto konkrétním případě, Komise zaznamenala, že francouzská vláda je v rámci postupu rozšíření meziodvětvových dohod učinila povinnými. Rozšíření dohod proběhlo přijetím vyhlášky zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky. Z toho plyne, že bylo zapotřebí aktu orgánu veřejné moci, aby byly tyto poplatky plně účinné. Na základě této skutečnosti Komise ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení soudila, že se v tomto konkrétním případě jedná o parafiskální zdanění, tzn. o veřejné prostředky, a že tyto podpory jsou protiprávní, protože nebyly oznámeny.
(36)
Podle bodu 194 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (10) (dále jen „zemědělské pokyny“) musí být každá protiprávní podpora posuzována podle pravidel a pokynů platných v okamžiku jejího poskytnutí. Zemědělské pokyny platí od 1. ledna 2007. Předchozí pokyny, to znamená pokyny Společenství týkající se státních podpor v odvětví zemědělství (2000-2006), platily od 1. ledna 2000 (11). Každou podporu poskytnutou po tomto dnu je proto nutno posuzovat podle pokynů z roku 2000. A naopak každou podporu poskytnutou před tímto dnem je nutno posuzovat podle ustanovení a postupů platných před 1. lednem 2000. Dotčené podpory byly poskytovány od roku 1996.
(37)
Jelikož se jedná o státní podpory financované pomocí parafiskálního poplatku, Komise musela přezkoumat jak opatření financovaná podporami, tak financování samotných podpor.
5.1 PODPORY
5.1.1 Propagační činnosti
(38)
Komise připomněla, že slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 je nutno ověřovat podle rámce pro státní podpory v oblasti propagace zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o založení EHS (12) a že slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu je nutno ověřovat podle pokynů Společenství ke státním podporám v oblasti propagace produktů uvedených v příloze i Smlouvy o ES a některých produktů neuvedených v příloze I (13). Oba dokumenty v podstatě sdílejí stejné zásady a stanoví zejména negativní a pozitivní kritéria, jež je nutno dodržet. Pokud jde o strop podpor, musí být tyto činnosti financovány odvětvím v minimální výši 50 % nákladů. V tomto konkrétním případě byla opatření plně financována parafiskálními poplatky, a finanční úsilí subjektů z oboru tak dosahuje této úrovně. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.2 Činnosti v oblasti technické pomoci
(39)
Komise připomněla, že slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno ověřovat podle postupů Komise vycházejících z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých státem v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (14) a že slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu je nutno ověřovat podle zemědělských pokynů. Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Pro tento typ podpor jsou tak povoleny podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých nákladů. Podpory kromě toho musí být přístupné všem subjektům z oboru, které by případně mohly projevit zájem. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.3 Činnosti v oblasti výzkumu a pokusů
(40)
Komise připomněla, že slučitelnost těchto podpor je nutno ověřovat podle rámce Společenství pro poskytování státních podpor na výzkum a vývoj (15) a sdělení Komise týkající se změny tohoto rámce (16). S vnitřním trhem je tak slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout výše 100 %, pokud jsou splněny následující čtyři podmínky: podpora představuje pro odvětví obecný zájem; informace je uveřejněna v příslušném tisku; výsledky prací jsou poskytnuty na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času; podpora splňuje mezinárodní obchodní kritéria odsouhlasená EU. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.4 Činnosti financované z poplatku FNE
(41)
Komise si kladla otázky o přesné povaze činností financovaných z poplatku FNE, jejichž předmětem bylo podněcovat k restrukturalizaci organizací služeb a přispívat k jejich přizpůsobení budoucím potřebám chovatelů a k udržitelnosti společných prostředků v oblasti genetického vývoje a aplikovaného výzkumu. Podle francouzských orgánů byly příjmy z tohoto poplatku údajně použity na genetická vylepšování, systém genetických informací, biotechnologii a hospodářské studie. Tyto dílčí informace byly nedostatečné k tomu, aby Komisi umožnily konstatovat slučitelnost těchto činností s případně použitelnými ustanoveními Společenství. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise nebyla schopna dospět k závěru, že činnosti financované z poplatku FNE byly slučitelné se Smlouvou o ES (17).
5.2 FINANCOVÁNÍ PODPOR
5.2.1 Poplatek z masa
(42)
Od 1. ledna 1996 podléhají tomuto poplatku mimo jiné živé kusy hovězího dobytka a ovcí odesílané do jiných členských států a také produkty z hovězího a skopového masa odesílané do jiných členských států, ačkoliv pro tyto produkty bylo v roce 2001 zavedeno částečné vracení tohoto poplatku. Podle rozsudku Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) (18) je nutno určitou daň považovat za porušení zákazu diskriminace stanoveného v článku 110 SFEU, pokud výhody z přidělení příjmu ze zdanění využívají obzvláště ty ze zdaněných vnitrostátních produktů, které jsou zpracovávány nebo uváděny do oběhu na vnitrostátním trhu, a tyto výhody částečně vyrovnávají náklady, jež jsou s nimi spojeny, a tak znevýhodňují vyvážené vnitrostátní produkty.
(43)
Ve fázi vyšetřovacího řízení se Komise domnívala, že příjmy z poplatku z produktů a živých zvířat odesílaných do jiných členských států, jenž byly určeny na financování činností prováděných organizací Interbev v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů, mohou představovat financování podpory neslučitelné s vnitřním trhem z hlediska Smlouvy, a to zejména jejího článku 107, a že tak státní podpory financované tímto způsobem nebyly zřejmě slučitelné s uvedenou Smlouvou. Poplatek totiž mohl znevýhodňovat produkci těchto zvířat za účelem jejich vývozu do jiných členských států, protože přidělení prostředků mohlo svou povahou zvýhodňovat vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii na úkor vyvážené vnitrostátní produkce a protože výše poplatku nezohledňovala různou míru zisku dosahovanou u vnitrostátních produktů podle toho, zda jsou uváděny do oběhu ve Francii nebo mimo ni.
5.2.2 Poplatek FNE
(44)
Na základě informací dostupných v okamžiku zahájení vyšetřovacího řízení neměla Komise ve fázi vyšetřovacího řízení k dispozici prvky, které by ukazovaly na to, že tomuto poplatku podléhala dovážená zvířata nebo zvířata odesílaná do jiných členských států.
6. SLUČITELNOST POVINNÝCH DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ SE SYSTÉMEM SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHŮ
(45)
Pokud jde o otázku slučitelnosti povinných dobrovolných poplatků se systémem společné organizace trhů (dále jen „SOT“) v souvislosti s rozsudkem ze dne 22. května 2003 ve věci Freskot (19), Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné příspěvky zřejmě nezasahují přímo nebo nepřímo do cen dotčených konečných produktů, protože vybírání poplatků nemá vliv na cenu produktů, které jsou určovány volným trhem. Zatížení uzenářských výrobků a chovaných zvířat je tak zrušeno výhodou představovanou financovanými činnostmi. Je proto možno soudit, že účinky výběru poplatků na ceny jsou omezené nebo neexistují.
III. KOMENTÁŘE FRANCIE
(46)
Dopisy ze dne 8. a 10. října 2003 předložily francouzské orgány své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně dotčeného opatření podpory.
(47)
Dopisy ze dne 13. září a 29. listopadu 2005 předložily francouzské orgány další připomínky jako odpověď na žádosti o dodatečně informace, jež jim zaslala Komise.
(48)
Po žádosti o dodatečné informace zaslané Komisí dne 25. února 2011 a jednání, jež proběhlo dne 29. března 2011, francouzské orgány předložily další připomínky dopisem ze dne 24. května 2011.
(49)
Francouzské orgány berou na vědomí, že se Komise domnívá, že lze prostředky pocházející z takovýchto meziodvětvových poplatků, které se staly povinnými, přirovnat k parafiskálním poplatkům, které by mohly vést k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Francouzské orgány berou také na vědomí, že opatření měla být oznámena. Poté podávají následující sdělení:
1. ROZSAH PŘEZKUMU KOMISE PODLE FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ
(50)
Pokud jde o poplatky vybírané podle meziodvětvových dohod ze dne 15. června 1994 ve prospěch fondu chovatelství a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev, francouzské orgány měly za to, že Komise zahájila jejich přezkum dopisy ze dne 16. ledna 1995 (podpora NN 34/95) a ze dne 18. března 1996 a uzavřela jej dopisem (SG (96) D/6396) ze dne 15. července 1996, přičemž dospěla k závěru, že „předmětná opatření spadají výlučně do oblasti působnosti nařízení (EHS) č. 2328/91 a musí být předmětem přezkumu podle tohoto nařízení. Čl. 35 odst. 2 tohoto nařízení přitom vylučuje použití článků 92 a 93 Smlouvy“.
(51)
Jako odpověď Komisi, která zdůraznila, že se v té době nevyjádřila k ostatním činnostem prováděným organizací Interbev (protože věc NN 34/95 se týkala pouze investic do restrukturace chovu skotu bez tržní produkce mléka), francouzské orgány tvrdily, že se k tomu vyjádřily v odpovědi na dopis Komise ze dne 18. března 1996 těmito slovy: „národní fond chovatelství je skutečně určen k tomu, aby vylepšoval výběr v chovatelství a podporoval výzkum, a to zejména v oblasti genetiky. […]“ (dopis ze dne 13. září 2005).
(52)
Francouzské orgány se domnívají, že Komise byla plně informována o existenci činností v oblasti komunikace, propagace, výzkumu a pokusů financovaných organizací Interbev a že v rámci této věci mohla zaslat francouzským orgánům žádosti o dodatečné informace. Jelikož Komise na toto sdělení nereagovala, francouzské orgány dospěly k závěru, že sdělené informace Komisi uspokojují.
(53)
V pozdější odpovědi Komisi, která připomněla zaslání žádosti o dodatečné informace (30. května 1996) následkem výše uvedeného dopisu, francouzské orgány na jedné straně tvrdily, že nikdy žádosti o dodatečné informace neobdržely, a na druhé straně, že se domnívaly, že nečinnost Komise mezi 30. květnem 1996 a 2. říjnem 2001 představovala nevyslovený souhlas se slučitelností činností, o nichž věděla.
(54)
Francouzské orgány navíc tvrdí, že Komise byla informována o činnostech v oblasti komunikace prováděných organizací Interbev v rámci věci C-18/95, která se týkala opatření ve prospěch odvětví chovu ovcí.
(55)
Jelikož Komise od té doby nepokračovala v přezkumu těchto dohod, francouzské orgány se domnívají, že oprávněně usoudily, že Komise nemá námitky proti jejich provádění.
(56)
Za těchto podmínek se francouzské orgány domnívaly, že toto řízení se týká pouze meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001.
(57)
Dopisem ze dne 24. května 2011 a během jednání, jež se konalo dne 29. března 2011, francouzské orgány nakonec Komisi předaly údaje za celé dotčené období.
2. DŮVODY OPRAVŇUJÍCÍ PODLE FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ NEOZNÁMENÍ PODPORY
(58)
Pokud jde o činnosti prováděné díky příjmům z poplatků vybíraných na základě nových meziodvětvových dohod z 12. června 2001 ve prospěch organizace Interbev a FNE, francouzským orgánům se nejevilo jako nutné je oznamovat, protože jsou financovány výlučně ze soukromých prostředků vybíraných v dotčeném odvětví.
3. ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ ORGANIZACÍ INTERBEV
(59)
Pokud jde o činnosti prováděné organizací Interbev, francouzské orgány berou na vědomí, že je Komise po analýze informací, které jí byly předány dopisem ze dne 9. listopadu 2001, považuje za slučitelné s pokyny Společenství týkajícími se státních podpor v odvětví zemědělství (2000-2006) a s pokyny Společenství týkajícími se státní podpory na propagaci zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze I. Potvrzují, že během období dotčeného tímto rozhodnutím, Interbev financovala tyto činnosti v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů za stejných podmínek jako činnosti dříve popsané v dopisu ze dne 9. listopadu 2001.
4. ČINNOSTI V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNICKÉ POMOCI PROVÁDĚNÉ PROSTŘEDNICTVÍM FNE
(60)
Pokud jde o FNE, francouzské orgány poskytly v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dne 8. a 10. října 2003) následující vysvětlení.
(61)
U činností prováděných díky prostředkům FNE se jedná o činnosti v oblasti technické pomoci a aplikovaného výzkumu. Francouzské orgány potvrdily, že tyto činnosti byly koncipovány při dodržení bodů 14 a 17 pokynů Společenství týkajících se státních podpor v oblasti zemědělství (2000-2006).
(62)
Nejprve je upřesněno, že prostředky shromážděné FNE sloužily k následujícím činnostem:
a)
společné činnosti v oblasti genetického vylepšování;
b)
informatizovanému systému správy informačních systémů chovů;
c)
pracím v oblasti aplikovaného výzkumu;
d)
hospodářským studiím;
e)
různým činnostem.
4.1 OBLAST GENETIKY
(63)
V oblasti genetiky se účast FNE přísně omezuje na provázení některých společných činností prováděných v rámci vnitrostátního opatření na genetické vylepšování (Dispositif National d’Amélioration Génétique) a definovaných Národní komisí pro genetické vylepšování (Commission Nationale d’Amélioration Génétique - CNAG), jež sdružuje zástupce státu, oboru, výzkumu a školství.
(64)
Financování poskytovaná FNE jsou hlavně věnována na provázení činností oboru genetiky Institutu chovatelství, jehož úkolem je zejména: podpora organizacím v terénu, které přispívají ke genetickému pokroku u přežvýkavců; vypracování, údržba a vývoj specifikací, kterými se stanoví postupy v terénu; kontrola postupů zhodnocení a evidování údajů nutných pro genetické posouzení reprodukčních zvířat ve společných informačních systémech; přizpůsobení postupů indexace ve spolupráci s ústavem INRA; zavedení postupů výměny informací na mezinárodní úrovni a šíření úředních rejstříků ve Francii.
4.2 OBNOVA A ROZVOJ INFORMAČNÍCH SYSTÉMŮ V ODVĚTVÍ CHOVATELSTVÍ
(65)
V rámci své činnosti v oblasti obnovy a rozvoje informačních systémů v odvětví chovatelství se FNE podílí na obnově systému genetických informací (système d’information génétique - SIG). Tato obnova byla zahájena v roce 1995 a prosadila se při modernizaci společného informačního systému zavedeného před více než 20 lety a jeho sjednocení za účelem účinnější správy genetických údajů a zároveň umožnila zahrnutí nových funkcí nutných pro indexaci a snížení nákladů.
(66)
FNE se mimo to podílel na studii právní, technické a hospodářské proveditelnosti projektu profesionálního informačního systému v odvětví chovatelství (SPIE), jehož cílem je zajistit odvětvové a meziodvětvové zhodnocení úředních identifikačních údajů a dalších údajů, které lze zajistit.
4.3 ZÁSAHY V OBLASTI APLIKOVANÉHO VÝZKUMU
(67)
FNE podporuje několik programů aplikovaného výzkumu a má v úmyslu pokračovat ve své účasti na studiích věnovaných otázkám, jež pro odvětví chovatelství představují předmět obecného zájmu, jako je např. podpora programu aplikovaného výzkumu a přenosu biotechnologií reprodukce (přenos embryí, zjišťování pohlaví, oplodnění in vitro, klonování). Tyto práce se týkají nových postupů vycházejících z embryologie, které jsou mimořádně zajímavé z hlediska budoucího používání molekulárních indikátorů a výběru pomocí indikátorů. Program vedl ke konkrétním výsledkům, a to značnému zlepšení úspěšnosti klasického přenosu embryí, vypracování a optimalizaci francouzské metody zjišťování pohlaví u embryí, vypracování metody punkcí vaječných buněk v růstové fázi a zlepšení techniky oplodnění in vitro.
(68)
FNE se také podílel na pilotním výzkumném programu v oblasti homologní rekombinace. Tento projekt, který vedl ústav INRA, se týkal kontrolované modifikace genomu zvířat za použití metody transgeneze a byl zaměřen na zavedení transgenu na určité místo v DNA. Toto cílené zavedení genu má umožnit nahrazení jednoho genu druhým bez použití geneticky modifikovaných organizmů.
(69)
FNE se vedle toho podílel na programu IDEA, pokud jde o identifikaci skotu a ovcí. Přispěl rovněž na financování vnitrostátních programů vybraných v rámci programu Společenství IDEA věnovaného zlepšení spolehlivosti identifikace zvířat za použití nových postupů při využití elektroniky.
4.4 PRÁCE V OBLASTI HOSPODÁŘSKÝCH STUDIÍ
(70)
FNE se podílel na financování hospodářských studií, které potřebovaly chovatelské organizace, aby mohly zejména reagovat na otázky vyvolané jednotlivými reformami SZP, rozšířením Evropy, krizemi posledních let a vývojem na mezinárodním poli.
(71)
Všechny tyto studie byly vypracovány pod vedením tzv. „Hospodářské skupiny pro dobytek“ („Groupe Économique du Bétail“ - GEB) řízené Chovatelským ústavem (Institut de l’Élevage), který zaručuje propojení různých prací požadovaných oborem a jejich komplementaritu s jinými stávajícími studiemi.
(72)
Prováděné práce mají za konkrétní výsledek monitorování hospodářské situace v odvětvích mléka a masa ve Francii a v Evropě, vypracování měsíčních hospodářských podkladů, v nichž jsou do hloubky analyzovány aspekty hospodářství v oblasti živočišné produkce ve Francii, v Evropě a ve světě, a specificky zaměřené činnosti jako monitorování cen, výrobních nákladů a jednání na úrovni Společenství a Mezinárodní obchodní organizace.
(73)
Hospodářské monitorovací středisko vytvořené v rámci GEB shromažďuje konkrétní znalosti o fungování podniků, jimiž disponuje chovatelská síť, a zajišťuje součinnost mezi přístupy na mikroúrovni a makroúrovni.
4.5 RŮZNÉ ČINNOSTI
(74)
FNE jednorázově podporuje zahájení nových stmelujících programů určených ke snadnějšímu přizpůsobení chovatelství novým vývojům v sociální a hospodářské oblasti, jako je zavedení kodexu správných chovatelských postupů, který se prosazuje jako nejvýznamnější společný postup tohoto typu v Evropě, a zahájení projektu komunikace o povolání chovatele následkem druhé krize BSE s cílem obnovit vzájemné pochopení mezi chovateli a občany.
4.6 RÁMEC SPOLEČENSTVÍ
(75)
Francouzské orgány zdůraznily, že všechny financované činnosti mají pro všechny chovatele skotu a ovcí skutečně povahu obecného zájmu a že se nikdy nejedná o činnosti, jež by přinášely prospěch pouze jednotlivým subjektům nebo zvláštním skupinám subjektů.
(76)
U těchto prací a výzkumu finanční účast FNE nejčastěji nepřesahuje 50 % nákladů. U některých jednorázových projektů může být sice vyšší než 50 %, ale míra podpory nikdy nepřesahuje 100 %.
4.6.1 Technická pomoc
(77)
Hospodářské studie jsou financovány za dodržení na jedné straně stropu ve výši 100 000 EUR na chovatele a období tří let a na druhé straně pravidla přístupu všech chovatelů k jejich výsledkům.
4.6.2 Aplikovaný výzkum
(78)
Francouzské orgány potvrdily, že údaje z každé hospodářské studie stejně jako údaje shromážděné na konci každého výzkumného programu, jakmile jsou konečné, jsou šířeny v širokém měřítku. Výsledky všech prací podporovaných fondem jsou systematicky zveřejňovány a šířeny, aby jich chovatelé a jejich organizace v terénu mohly využívat a mít k nim přístup bez diskriminace.
(79)
Používají se dva hlavní kanály šíření: profesní chovatelské organizace a ústav chovatelství, a to prostřednictvím technických a hospodářských publikací široce šířených mezi chovateli a praktickými odbornými pracovníky.
(80)
Vzhledem k povaze obecného zájmu prací se nepočítá s žádným výdělečným využitím výsledků. Skutečnými příjemci činností jsou skutečně všichni chovatelé skotu a ovcí, mezi kterými jsou šířeny teoretické a praktické výsledky prací.
(81)
Financované studie neposkytují producentům a zpracovatelům žádné přímé platby.
5. POPLATKY Z DOVÁŽENÝCH ZVÍŘAT A MASA
5.1 POPLATKY ORGANIZACI INTERBEV
(82)
Pokud jde o zdanění masa dovezeného do Francie z chovů jiných členských států nebo třetích zemí, Komise byla schopna na základě informací, které francouzské orgány postupně předkládaly, dojít ke zjištění, že meziministerské vyhlášky z roku 1995 a 2001 o rozšíření meziodvětvových dohod vždy z oblasti působení vyjímaly poplatky z dováženého masa.
5.2 POPLATKY FNE
(83)
Komise dále zjistila skutečnost, že poplatek vybíraný ve prospěch FNE mohl být uplatněn na zvířata chovaná mimo vnitrostátní území, ale dovezená do Francie za účelem jejich porážky.
(84)
V dopise ze dne 6. října 2003 francouzské orgány vzaly na vědomí důležitost této námitky, pokud jde o zásady právních předpisů Společenství. Zavázaly se proto ke změně znění dohody tak, aby se vyloučil jakýkoliv poplatek u zvířat chovaných mimo vnitrostátní území, ale dovezených do Francie za účelem jejich porážky. Francouzské orgány vyjádřily svůj záměr doručit Komisi nové znění, jakmile bude nová dohoda dokončena a podepsána.
(85)
Dodaly k tomu, že dovoz živých zvířat je ve skutečnosti okrajovou záležitostí a nepředstavuje riziko narušení hospodářské soutěže. Podle celních orgánů představoval dovoz „velkých vykrmených kusů hovězího dobytka“ v roce 200 124 933 kusů a 22 250 kusů v roce 2002. Jelikož vnitrostátní porážky dosahují řádově 4 milionů kusů, dovoz živých zvířat tak přestavuje pouze 0,58 % všech poražených kusů. Více než 70 % tohoto dovozu navíc představují drahá zvířata s vysokou zmasilostí určená zvláštní skupině spotřebitelů na severu Francie. Vzhledem k průměrným dovozním cenám těchto zvířat (podle celní správy: 1,50 EUR/kg živé hmotnosti, tzn. 2,5 EUR za kilogram čisté hmotnosti) by poplatek FNE vybíraný z těchto zvířat musel představovat řádově tisícinu hodnoty zvířete.
(86)
Podle francouzských orgánů byly vybrané povinné dobrovolné poplatky na jedné straně minimální, protože neplacení poplatku z dovezených zvířat bylo časté a nakonec se stalo systematické, a na druhé straně byla výše dotčených povinných dobrovolných poplatků v poměru k hodnotě zvířat tak nízká, že nemohla vést k narušení hospodářské soutěže. V dopise ze dne 24. května 2011 francouzské orgány předložily vytištěné příklady výpočtu poplatků a prohlášení podniků, které prokazují, že v některých případech mohlo docházet k vracení, aniž by toto bylo povinné.
(87)
Dopisy ze dne 13. září 2005 a 24. května 2011 francouzské orgány potvrdily, že se poplatek FNE týká od roku 2003 pouze zvířat chovaných a poražených ve Francii (20).
6. POPLATKY ZE ZVÍŘAT A MASA ODESLANÝCH DO JINÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
6.1 POPLATKY ORGANIZACI INTERBEV
(88)
Pokud jde o poplatek vybíraný u masa odesílaného do jiných členských států, Komise zmínila riziko diskriminace spojené se systémem poplatků, který by nezohledňoval odeslání některých produktů podléhajících poplatku mimo vnitrostátní území, a vyjádřila obavu, že podobné opatření upřednostňuje vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii.
(89)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 16 a následujících, maso odesílané do jiných členských států podléhalo povinnému dobrovolnému poplatku ve výši 0,0126 EUR/kg a ve výši 0,024 EUR/kg od meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001. Od zmíněné dohody se k tomu počítalo se systémem vracení ve výši 0,010 EUR/kg.
(90)
Pokud jde o povinné dobrovolné poplatky, jimž podléhala zvířata odesílaná do jiných členských států, francouzské orgány v dopise ze dne 24. května 2011 podaly vysvětlení, aby prokázaly, že tyto povinné dobrovolné poplatky byly přiměřené přínosu plynoucímu z činností financovaných těmito poplatky.
(91)
Francouzské orgány vysvětlily, že odesílání živých zvířat se týkalo odstávčat skotu. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 17 a následujících, tato zvířata podléhala povinnému dobrovolnému poplatku počítaného z kusu a ne z kilogramu masa.
(92)
Francouzské orgány předložily výpočet umožňující posoudit rovnocennost mezi hmotností za kus a za kilogram. Meziodvětvová dohoda ze dne 25. července 1995 totiž uváděla, že povinný dobrovolný poplatek je u porážky ve výši 0,084 FRF za kilogram jatečně upraveného těla a u odeslání živých zvířat ve výši 7 FRF za kus dospělého dobytka (článek 4). Ovšem odstávče váží řádově 250 až 280 kg živé hmotnosti, což se přemění na průměrnou hmotnost masa (poměr 65 %) ve výši 163 kg. Poplatek ve výši 7 FRF za kus tak odpovídal poplatku ve výši 0,042 FRF za kilogram, což představuje polovinu poplatku z masa.
(93)
Meziodvětvová dohoda ze dne 12. června 2001 převzala tento systém při dodržení stejné rovnocennosti. Částky (vyjádřené v EUR) byly následující: povinný dobrovolný poplatek u porážky ve výši 0,024 EUR za kilogram jatečně upraveného těla (článek 2) a povinný dobrovolný poplatek při odeslání živých zvířat ve výši 1,7 EUR za kus dospělého skotu (článek 4). Poplatek ve výši 1,7 EUR za kus dospělého skotu tak odpovídal poplatku ve výši 0,0104 EUR za kilogram, což představuje polovinu poplatku z masa.
(94)
Francouzské orgány se domnívají, že celkové příjmy (38 136 670 EUR) z povinného dobrovolného poplatku vybíraného u produktů odesílaných do jiných členských států (živá zvířata a maso) představovaly 15 % celkových příjmů ze všech povinných dobrovolných příspěvků vybíraných organizací Interbev v období 1995 až 2004 (tzn. 252 855 282 EUR). Za použití komplexního přístupu k období 1995-2004 se francouzské orgány domnívají, že uvedené příjmy jsou správně nastaveny úměrně k činnostem, z nichž měly údajně prospěch produkty odeslané do jiných členských států.
(95)
Francouzské orgány dále uvádějí, že zvířata a maso odeslaná mimo Francii měla na jedné straně prospěch z činností prováděných mimo vnitrostátní území v celkové výši 21 490 848 EUR a na druhé straně z činností, jež byly přínosné pro všechna zvířata a produkty bez ohledu na jejich místo určení. Francouzské orgány se domnívají, že u všech těchto činností prospěšných pro všechna zvířata a produkty, které představují celkovou částku 91 231 075 EUR, lze oprávněně odhadovat, že pouze 28 280 000 EUR bylo použito na financování činností prováděných mimo vnitrostátní území.
(96)
U činností, které se týkaly konkrétně vyvážených zvířat a produktů, se jednalo zejména o propagační akce (např. mezinárodní veletrhy, oborové informační akce a akce v oblasti vztahů s veřejností, zelený týden v Berlíně, kurzy školení v bourání organizované v zahraničí). U činností, které se týkaly všech zvířat a produktů bez ohledu na to, zda se jejich trh nachází ve Francii nebo mimo ni, se jednalo zejména o reklamní akce jako kampaně o „kvalitním evropském hovězím mase“, vnitřnostech, „plemenech chovaných na maso“ a určitý počet výzkumných činností věnovaných bezpečnosti potravin, dobrým životním podmínkám zvířat, řízení kvality, charakterizaci produktu, postupům při osvědčování a zpětné vysledovatelnosti u hovězího masa, jejichž výsledky byly široce šířeny jak ve Francii, tak mimo ni.
(97)
Francouzské orgány soudí, že produkty odesílané mimo Francii měly prospěch z činností prováděných meziodvětvovou organizací v celkové výši 49 770 000 EUR. Tuto částku je nutno srovnat s povinnými dobrovolnými poplatky, které se u nich musely uhradit, to znamená 38 136 670 EUR. Podíl povinných dobrovolných poplatků z francouzské produkce vyvezené v období 1995-2004 byl vyrovnaný v poměru k přínosu, který měla tato produkce z činností financovaných organizací Interbev.
6.2 POPLATKY FNE
(98)
V dopise ze dne 13. září 2005 francouzské orgány potvrdily, že odesílané produkty nepodléhaly jako takové poplatku FNE.
IV. POSOUZENÍ PODPORY
(99)
Články 107 a 108 SFEU se vztahují na všechny zemědělské produkty uvedené v její příloze I a podléhající jedné ze společných organizací trhu (všechny zemědělské produkty, kromě koňského masa, medu, kávy, líhu zemědělského původu, octu vyrobeného z lihu a korku) podle různých předpisů, kterými se řídí příslušné společné organizace trhu.
1. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(100)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.
(101)
Ve zvažované době byly články 107 až 109 SFEU použitelné na odvětví hovězího masa na základě článku 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 (21) o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem. Před přijetím tohoto nařízení byly použitelné na stejné odvětví na základě článku 24 nařízení Rady (EHS) č. 805/68 ze dne 27. června 1968 o společné organizaci trhu s hovězím masem (22). Na odvětví skopového a kozího masa byly použitelné na základě článku 23 nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (23). Před přijetím tohoto nařízení byly použitelné na stejné odvětví na základě článku 22 nařízení Rady (ES) č. 2467/98 ze dne 3. listopadu 1998 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (24) a před jeho přijetím na základě článku 27 nařízení Rady (EHS) č. 3013/89 ze dne 25. září 1989 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (25).
(102)
V současné době jsou články 107 až 109 použitelné na obě odvětví uvedená v bodě odůvodnění 32 a následujících tohoto rozhodnutí na základě článku 180 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (26) (27).
1.1 EXISTENCE SELEKTIVNÍ VÝHODY
(103)
Podle Soudního dvora se za podpory považují zásahy, které mohou v jakékoli formě přímo nebo nepřímo zvýhodňovat podniky nebo které musejí být považovány za hospodářské zvýhodnění, které by podnik-příjemce za obvyklých tržních podmínek nezískal (28). V tomto konkrétním případě poskytnutá podpora zvýhodnila některé podniky činné v odvětví chovu skotu a ovcí, a to prováděním činností, jež mohly přinést prospěch producentům nebo odvětvím oborů zastupovaných organizací Interbev.
(104)
Kromě toho jsou, stále podle ustálené judikatury Soudního dvora, považovány za podpory zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady (29).
(105)
Pokud jde o existenci zvýhodnění, je nutno jej prokázat na úrovni možných příjemců činností ve prospěch odvětví masa a také na úrovni dotčených meziodvětvových poplatků a jejich financování. V tomto konkrétním případě poskytnutá podpora zvýhodnila některé podniky činné v odvětví chovu skotu nebo ovcí, a to prováděním činností, jež mohly přinést prospěch producentům odvětví.
1.2 PODPORA POSKYTNUTÁ STÁTEM NEBO ZE STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ
(106)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora je pro to, aby bylo možno označit výhodu za státní podporu, zaprvé nutno, aby byla poskytnuta přímo nebo nepřímo ze státních prostředků, a zadruhé, aby byla přičitatelná státu (30).
(107)
Pokud jde o povahu poplatků v tomto konkrétním případě (povinné dobrovolné poplatky), Komise soudí, že se jedná o parafiskální poplatky, tzn. o veřejné prostředky. Komise založila své posouzení na následujících úvahách.
(108)
Nejprve je nutno zdůraznit, že podle ustálené judikatury a zejména bodu odůvodnění 139 rozsudku ve věci Salvat (31) není rozlišení mezi soukromým a veřejným subjektem „rozhodujícím prvkem pro uplatnění Smlouvy na státní podpory“. Rozsudek ve věci Ladbroke (32) navíc jasně potvrzuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU „zahrnuje veškeré finanční prostředky, které může veřejný sektor ve skutečnosti použít k podpoře podniků, aniž by bylo rozhodné, zda tyto prostředky trvale patří k majetku veřejného sektoru. V důsledku toho, i když částky (…) nejsou trvale ve vlastnictví státní pokladny, skutečnost, že zůstávají neustále pod veřejnou kontrolou, a tudíž jsou k dispozici příslušným státním orgánům, je postačující k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky a dotčené opatření spadalo do pole působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy“.
(109)
Na základě této judikatury Komise soudí, že skutečnost, že dotčené povinné dobrovolné poplatky spočívají v příspěvcích soukromého sektoru a že nejsou státu trvale k dispozici, nestačí, aby bylo možno dojít závěru, že nespadají do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise musí v tomto ohledu také přezkoumat míru kontroly vykonávané státem ohledně příjmů z dotčených povinných dobrovolných příspěvků a jeho možnosti směrovat použití prostředků na financování opatření podpory.
(110)
Ve zkoumaném případě Komise zaznamenává, že schválení vládou v podobě uznání přiznané organizaci Interbev je předběžnou podmínkou k zavedení povinných dobrovolných poplatků. I když je organizace Interbev soukromoprávním subjektem, znamená to, že její schopnost zavést ve svém odvětví činnosti povinné dobrovolné poplatky je podřízena souhlasu státu s jejím fungováním a jejími cíli (viz bod odůvodnění 14 tohoto rozhodnutí).
(111)
Zemědělský zákoník také stanoví, že poplatky se stávají povinnými pro všechny členy dotčeného oboru, jakmile je jejich platnost rozšířena meziministerskou vyhláškou (viz bod odůvodnění 10 tohoto rozhodnutí). Z uvedeného vyplývá, že tento typ poplatků vyžaduje, aby mohl plně projevit svůj účinek, akt orgánu veřejné moci (33).
(112)
Na základě těchto skutečností Komise zjišťuje, že zkoumané povinné dobrovolné poplatky lze považovat za poplatky pod kontrolou státu a představující státní prostředky.
(113)
Zadruhé, využití příjmů z povinných dobrovolných příspěvků je určeno cíli a rámcem fungování meziodvětví v podobě stanovené v zemědělském zákoníku (viz body odůvodnění 7 až 10). Stát tím má možnost směrovat použití příjmů z povinných dobrovolných poplatků na financování opatření podpory prováděných organizací Interbev. Výhody poskytované organizací Interbev tak lze považovat za přičitatelné státu.
(114)
Kromě toho je nutno připomenout, že Soudní dvůr ve věci C-345/02 Pearle (34) určil určité ukazatele, které umožňují stanovit či ne, zda je nutno považovat či ne parafiskální poplatky za státní prostředky přičitatelné státu, pokud jsou vybírány v hlavní míře meziodvětvovou organizací ve prospěch svých členů.
(115)
Podle zkoušky navržené Soudním dvorem v této věci se povinné poplatky shromažďované zprostředkujícím subjektem, který zastupuje podniky určitých hospodářských odvětví, nepovažují za státní prostředky, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
dotčené opatření je zavedeno profesním orgánem, který zastupuje podniky a zaměstnance odvětví a neslouží jako nástroj k provádění politik stanovených státem;
b)
cíle dotčeného opatření jsou v plné míře financovány z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
o způsobu financování a míře/výši příspěvků rozhodují v profesním orgánu daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zasahování státu;
d)
poplatky jsou povinně používány k financování opatření bez možnosti zásahu státu.
(116)
Je zřejmé, že dotčené opatření nesplňuje všechny podmínky rozsudku ve věci Pearle. Zaprvé, existence, úkoly a fungování organizace Interbev jsou regulovány vnitrostátními právními předpisy (viz body odůvodnění 10 a 14) a její financování z povinných dobrovolných příspěvků vyžaduje zásah státu (viz bod odůvodnění 10). Článek 632-2-1 zemědělského zákoníku navíc stanoví, že meziodvětvové organizace přispívají k provádění vnitrostátních hospodářských politik a politik Evropské unie a mohou být upřednostňovány při přidělování veřejných podpor. Interbev lze proto považovat za nástroj k provádění politiky podporované státem a provádějící činnosti v obecném zájmu meziodvětvové organizace (viz body odůvodnění 40, 61 a následující). K tomu stanovy organizace Interbev uvádějí, že rozpočty meziodvětvové organizace mohou přijímat přímou dotaci od státu. Pokud jde potom o obecný zájem financovaných výzkumných činností (viz bod odůvodnění 10), nelze s jistotou zjistit, že v tomto konkrétním případě jsou příjemci podpor vždy subjekty povinné k poplatkům.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám dospívá Komise k závěru, že dotčená opatření jsou přičitatelná státu a jsou financována ze státních prostředků.
1.3 OVLIVNĚNÍ OBCHODU A NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(118)
Aby podpory spadaly do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí kromě toho ovlivňovat hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Toto kritérium předpokládá, že příjemci podpor vykonávají hospodářskou činnost.
(119)
Za účelem zjištění, zda tato podpora spadá do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno závěrem určit, jestli tato podpora může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
(120)
Soudní dvůr rozhodl, že obchod mezi členskými státy je nutno považovat za ovlivněný výhodou (35), pokud tato výhoda poskytnutá členským státem posílí postavení určité kategorie podniků v obchodě mezi členskými státy vůči jiným konkurenčním podnikům, což stačí na prokázání existence narušení hospodářské soutěže.
(121)
Skutečnost, že mezi členskými státy existuje v odvětví masa obchod, je dostatečně prokázána existencí společné organizace trhu v tomto odvětví (36). Například obchod v rámci Společenství s masnými produkty ve Francii představoval přibližně 15 % všech obchodů Unie s těmito produkty (37).
(122)
Poskytnuté podpory tak mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy tím, že upřednostňují vnitrostátní výrobu na úkor výroby ostatních členských států. V době skutkového stavu, jehož se týká toto rozhodnutí, bylo odvětví masa mimořádně otevřené hospodářské soutěži na úrovni Společenství, a tím velmi citlivé na každé opatření ve prospěch výroby jednoho nebo jiného členského státu.
1.4 ZÁVĚR OHLEDNĚ POVAHY „PODPORY“ VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(123)
Na základě předchozích úvah Komise soudí, že opatření zavedená v tomto konkrétním případě ve prospěch příjemců jim poskytují zvýhodnění, jehož nemohou využít ostatní subjekty, a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, protože mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(124)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že dotčené opatření spadá pod čl. 107 odst. 1 SFEU a představuje státní podporu.
2. PŘEZKUM SLUČITELNOSTI PODPOR
2.1 ROZSAH PŮSOBNOSTI ROZHODNUTÍ
(125)
Jak je vysvětleno výše (viz bod odůvodnění 56), francouzské orgány se domnívají, že předmětné rozhodnutí by se mělo týkat pouze meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001.
(126)
V rámci podpory NN 34/95 neměla Komise informace o poplatcích FNE nebo o systému financování podpor spadajících do této záležitosti (38). Její stanovisko se kromě toho týkalo pouze podpor na investice ve prospěch některých chovatelů, a to zejména pokud jde o první nabytí zvířat. Komise také nezaujala stanovisko vůči systému povinných dobrovolných poplatků nebo vůči podporám na genetické vylepšení, systém genetických informací, biotechnologii či hospodářské studie, nebo vůči činnostem v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů, jež byly financovány z poplatků organizaci Interbev a nebyly předmětem oznámení ve smyslu čl. 108 odst. 3 SFEU.
(127)
Francie se o těchto činnostech zmínila v rámci záležitosti NN 49/96 v dopise ze dne 29. dubna 1996, a to pouze o činnostech spadajících pod FNE.
(128)
V odpovědi na tento dopis si Komise přesto dopisem ze dne 30. května 1996 (VI/021559) vyžádala doplňující informace, aby pochopila povahu a rozsah finančních nástrojů usnadňujících restrukturalizaci chovatelských subjektů, které byly zapojeny do identifikace a výběru zvířat a činností v oblasti rozvoje. Komise také požádala o vyplnění popisujícího přehledu. Francouzské orgány ovšem na tento dopis nereagovaly a Komise se nikdy nevyslovila ke slučitelnosti dotčených činností s vnitřním trhem. Dopisem ze dne 9. července 2003 (39) Komise zahájila řízení ohledně předmětné podpory podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(129)
Meziodvětvové dohody ze dne 15. června 1994 ve prospěch fondu chovatelství a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev a státní podpory financované těmito dohodami by se proto měly nadále přezkoumávat podle pravidel o státních podporách, protože je Komise neschválila.
(130)
Toto rozhodnutí se proto týká také dohod ze dne 15. června 1994 ve prospěch FNE a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev. Při analýze těchto dohod se Komise nevyslovila k činnostem financovaným uvedenými meziodvětvovými poplatky.
(131)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 57, francouzské orgány s tímto výkladem implicitně souhlasily.
2.2 POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 SFEU
(132)
Článek 107 SFEU uvádí výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státních podpor se SFEU, ačkoliv některé z nich nejsou prokazatelně použitelné, a to zejména výjimky podle jeho odstavce 2. Ostatně se na ně neodvolávaly ani francouzské orgány.
(133)
Pokud jde o odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3, je nutno během posuzování každého regionálního nebo odvětvového programu podpor a v případě každého jednotlivého provádění režimu podpor použít jejich přesný výklad. Mohou být především poskytnuty pouze v případě, kdy Komise může stanovit, že podpora je nutná k uskutečnění jednoho z dotčených cílů. Přiznat tyto odchylky podporám, které nezahrnují podobnou protihodnotu, by znamenalo umožnit nepříznivé ovlivnění obchodu mezi členskými státy a narušení hospodářské soutěže bez odůvodnění z hlediska zájmu Společenství a současně neoprávněně zvýhodnit subjekty určitých členských států.
(134)
Komise se domnívá, že dotčené podpory nejsou určeny k tomu, aby napomáhaly hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a). Nejsou také určeny k tomu, aby napomohly uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo aby napravily vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b). Tyto podpory nejsou určené ani k tomu, aby propagovaly kulturu a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d).
(135)
Čl. 107 odst. 3 písm. c) ale stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby podpory mohly využít odchylky stanovené ve výše citovaném článku, musí přispívat k rozvoji dotyčného odvětví.
2.3 URČENÍ POKYNŮ POUŽITELNÝCH NA NEOZNÁMENÁ OPATŘENÍ
(136)
Podle bodu 194 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a sdělení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (40) je nutno posuzovat každou protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (41) podle pravidel a pokynů platných v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta (42).
(137)
Zvláštní pokyny pro odvětví zemědělství platí od 1. ledna 2000. Každou podporu poskytnutou po tomto dnu je proto nutno posuzovat podle pokynů použitelných na zvažované období. Mezi 1. lednem 2000 a 31. prosincem 2006 platily pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství. Od 1. ledna 2007 platí pokyny Společenství ke státním podporám v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013.
(138)
Naopak každou podporu poskytnutou před tímto dnem je nutno posuzovat podle ustanovení a postupů platných před 1. lednem 2000.
2.4 SLUČITELNOST POVINNÝCH DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ SE SYSTÉMEM SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU
(139)
Pokud jde o otázku slučitelnosti povinných dobrovolných poplatků se systémem společné organizace trhů v souvislostech s rozsudkem ze dne 22. května 2003 ve věci Freskot (43), Komise se domnívá, že v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné poplatky zřejmě nezasahují přímo nebo nepřímo do cen dotčených konečných produktů, protože vybírání poplatků nemá vliv na cenu produktů, které jsou určovány volným trhem. Zatížení uzenářských výrobků a chovaných zvířat je tak zrušeno výhodou představovanou financovanými činnostmi. Je proto možno soudit, že účinky výběru poplatků na ceny jsou velmi omezené.
(140)
Na základě poskytnutých informací nevyvolává financování tohoto režimu žádné námitky.
2.5 ANALÝZA ČINNOSTÍ NA ZÁKLADĚ POUŽITELNÝCH USTANOVENÍ
2.5.1 Činnosti prováděné pomocí poplatků z masa
2.5.1.1 Propagace
(141)
Pokud jde o podpory na propagaci, je nutno ověřovat slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 podle rámce pro státní podpory v oblasti propagace zemědělských produktů a určitých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o založení EHS (44) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle pokynů Společenství ke státním podporám v oblasti propagace produktů uvedených v příloze i Smlouvy o ES a některých produktů neuvedených v příloze I (45).
(142)
Rámec z roku 1987 a pokyny z roku 2002 sdílejí v podstatě stejné zásady. Stanoví negativní a pozitivní kritéria, která musí splňovat všechny režimy vnitrostátních podpor. Nesmí se tak jednat o reklamní činnosti v rozporu s článkem 34 SFEU a odvozenými právními předpisy Společenství, ani o činnosti zaměřené podle daných podniků. Na základě informací zaslaných francouzskými orgány je možno dojít k závěru, že tato opatření budou mít cíle slučitelné s několika pozitivními kritérii stanovenými výše uvedeným rámcem a pokyny, protože některé z nich budou spadat do rámce cíle odstraňování přebytkových zemědělských produktů a jiné do rámce cíle rozvoje vysoce kvalitních produktů a zdravých potravin.
(143)
Francouzské orgány kromě toho vysvětlily, že sdělení předávaná reklamními činnostmi nebudou mít za cíl zrazovat spotřebitele od nákupu produktů z jiných členských států nebo je pomlouvat a nebude z nich mít prospěch určitá značka určitého podniku nebo jednotlivého producenta.
(144)
Pokud jde o strop podpor, reklamní činnosti mohou být financovány ze státních prostředků do výše 50 % a zůstatek musí být poskytnut odvětvovými a meziodvětvovými organizacemi buď v podobě dobrovolných příspěvků nebo shromažďováním parafiskálních poplatků či povinných příspěvků. V tomto konkrétním případě jsou opatření financována v plné míře z parafiskálních poplatků a finanční přispění subjektů z oboru dosahuje v těchto kampaních výše 50 % jejich nákladů.
(145)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování propagačních činností splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.1.2 Technická pomoc
(146)
Slučitelnost podpor na technickou pomoc poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno analyzovat podle praxe Komise vycházející z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých státem v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (46) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů (47).
(147)
Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Povoleny jsou tak podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých výdajů, které se týkají zejména technické pomoci poskytováním informací a pomoci v oblasti účetnictví, činností v oblasti popularizace nových technik a v oblasti vzdělávání zemědělských pracovníků.
(148)
Přijetím pokynů z roku 2000 byla přidána nová podmínka v tom smyslu, že podpory musí být dostupné všem způsobilým osobám, které vyvíjejí činnost v dotčené oblasti za objektivně stanovených podmínek, a že celková výše poskytnuté podpory nesmí přesáhnout částku 100 000 EUR na příjemce a období tří let nebo, v případě malých a středních podniků, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka. Francouzské orgány vysvětlily, že kritérium přístupu k uskutečněným pracím všech subjektů z oboru, které by případně mohly projevit zájem, je splněno v plné míře. Na základě informací předaných francouzskými orgány Komise soudí, že kritérium stropu podpory je splněno, a to zejména vzhledem k velmi vysokému počtu příjemců.
(149)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti technické pomoci splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.1.3 Výzkum a pokusy
(150)
Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu a pokusů, je nutno slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 ověřovat podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu a vývoje a sdělení Komise o změně uvedeného rámce a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů, které ve svém bodě 17 na uvedený rámec odkazují.
(151)
Rámec Společenství upřesňuje, že s vnitřním trhem je slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout až 100 %, a to i v případě, že výzkum a vývoj provádějí podniky, pokud jsou v každém případě splněny následující čtyři podmínky:
a)
podpora představuje pro dotčené konkrétní odvětví obecný zájem, aniž by vyvolala nepatřičné narušení hospodářské soutěže v jiných odvětvích;
b)
informace musí být zveřejněna ve vhodných novinách s alespoň jedním celostátním vydáním a distribucí neomezenou na členy určité organizace, aby se zaručilo, že každý subjekt, který by případně mohl projevit zájem o tuto činnost, mohl být snadno informován o tom, že je nebo bylo její provádění zahájeno a že výsledky jsou nebo budou na požádání poskytnuty všem stranám, které projeví zájem. Tato informace nebude zveřejněna až po dni, kdy by mohla být poskytnuta jakákoliv informace členům určité organizace;
c)
výsledky prací budou poskytnuty k využití všem dotčeným stranám, včetně příjemce podpory, na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času;
d)
podpora splňuje podmínky stanovené v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (48).
(152)
Francouzské orgány v tomto ohledu vysvětlily, že činnosti prováděné organizací Interbev v oblasti výzkumu a technických pokusů jsou uskutečňovány ve prospěch všech členů odvětví. Sdružení k tomu šíří získané znalosti a technická doporučení organizováním školení a šířením dokumentace, návodů, shrnutí, informačních brožurek a na elektronických nosičích. Každý chovatel, jatka, řezník, zpracovatel nebo prodejce v odvětví skotu a ovcí může být informován o výsledcích a mít přístup ke shrnutím výzkumných prací, a to bez diskriminace, ve stejný okamžik jako každý ostatní a na pouhou žádost. Francouzské orgány ujišťují, že dotčené činnosti neposkytují producentům nebo zpracovatelům žádné přímé platby a splňují mezinárodní obchodní kritéria odsouhlasená Evropskou unií.
(153)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti výzkumu a pokusů splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.2 Činnosti prováděné FNE
2.5.2.1 Technická pomoc
(154)
Pokud jde o podpory na technickou pomoc, slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno ověřovat podle praxe Komise vycházející z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých členskými státy v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (49) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů (50).
(155)
Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Povoleny jsou tak podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých výdajů, které se týkají zejména technické pomoci poskytováním informací a pomoci v oblasti účetnictví, činností v oblasti popularizace nových technik a v oblasti vzdělávání zemědělských pracovníků.
(156)
Přijetím pokynů z roku 2000 byla přidána nová podmínka v tom smyslu, že podpory musí být dostupné všem způsobilým osobám, které vyvíjejí činnost v dotčené oblasti za objektivně stanovených podmínek, a že celková výše poskytnuté podpory nesmí přesáhnout částku 100 000 EUR na příjemce a období tří let nebo, v případě malých a středních podniků, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka.
(157)
Francouzské orgány zdůraznily, že všechny financované činnosti mají pro všechny chovatele skotu a ovcí skutečně povahu obecného zájmu a že se nikdy nejedná o činnosti, jež by přinášely prospěch pouze jednotlivým subjektům nebo zvláštním skupinám subjektů.
(158)
U těchto prací a výzkumu finanční účast FNE nejčastěji nepřesahuje 50 % nákladů. U některých jednorázových projektů může být sice vyšší než 50 %, ale míra podpory nikdy nepřesahuje 100 %.
(159)
Hospodářské studie jsou financovány za dodržení na jedné straně stropu ve výši 100 000 EUR na chovatele a období tří let a na druhé straně pravidla přístupu všech chovatelů k jejich výsledkům.
(160)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti technické pomoci splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.2.2 Výzkum a pokusy
(161)
Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu a pokusů, je nutno slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 ověřovat podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu a vývoje a sdělení Komise o změně uvedeného rámce a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů, které ve svém bodě 17 na uvedený rámec odkazují.
(162)
Rámec Společenství upřesňuje, že s vnitřním trhem je slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout až 100 %, a to i v případě, že výzkum a vývoj provádějí podniky, pokud jsou v každém případě splněny následující čtyři podmínky:
a)
podpora představuje pro dotčené konkrétní odvětví obecný zájem, aniž by vyvolala nepatřičné narušení hospodářské soutěže v jiných odvětvích;
b)
informace musí být zveřejněna ve vhodných novinách s alespoň jedním celostátním vydáním a distribucí neomezenou na členy určité organizace, aby se zaručilo, že každý subjekt, který by případně mohl projevit zájem o tuto činnost, mohl být snadno informován o tom, že je nebo bylo její provádění zahájeno a že výsledky jsou nebo budou na požádání poskytnuty všem stranám, které projeví zájem. Tato informace nebude zveřejněna až po dni, kdy by mohla být poskytnuta jakákoliv informace členům určité organizace;
c)
výsledky prací budou poskytnuty k využití všem dotčeným stranám, včetně příjemce podpory, na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času;
d)
podpora splňuje podmínky stanovené v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání.
(163)
V tomto konkrétním případě jsou údaje z každé hospodářské studie stejně jako údaje shromážděné na konci každého výzkumného programu, jakmile jsou konečné, šířeny v širokém měřítku. Výsledky všech prací podporovaných fondem jsou systematicky zveřejňovány a šířeny, aby jich chovatelé a jejich organizace v terénu mohly využívat a mít k nim přístup bez diskriminace.
(164)
Používají se dva hlavní kanály šíření: profesní chovatelské organizace a ústav chovatelství, a to prostřednictvím technických a hospodářských publikací široce šířených mezi chovateli a praktickými odbornými pracovníky.
(165)
Vzhledem k povaze obecného zájmu prací se nepočítá s žádným výdělečným využitím výsledků. Otázka ceny postoupení práva na využití nebo podmínek přístupu k právu na využití je tím bezpředmětná. Skutečnými příjemci činností jsou skutečně všichni chovatelé skotu a ovcí, mezi kterými jsou šířeny teoretické a praktické výsledky prací.
(166)
Financované studie neposkytují producentům a zpracovatelům žádné přímé platby. Splňují obecná a zvláštní kritéria uvedená v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené v Marakéši během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání.
(167)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti výzkumu a pokusů splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.6 FINANCOVÁNÍ PODPORY
(168)
Jelikož je státní podpora financována parafiskálním poplatkem (povinnými dobrovolnými poplatky), musí Komise přezkoumat jak financovaná opatření, tzn. podporu, tak způsob, jakým jsou tato opatření financována. Pokud je podle Soudního dvora (51) způsob financování podpory, a to zejména pokud se jedná o povinné poplatky, nedílnou součástí opatření podpory, musí Komise vzít v úvahu při přezkumu podpory tento způsob financování.
(169)
Při stanovení, zda způsob financování je nedílnou součástí opatření podpory, je nutno vzít na zřetel několik prvků: výnos z poplatku musí být vyhrazen na financování podpory a musí být nezbytně přidělen na financování podpory (52), poplatek musí být přidělen na opatření podpory při dodržení dotčených vnitrostátních předpisů (53) a výše poplatku musí mít přímý vliv na výši státní podpory (54).
(170)
Při uplatnění těchto kritérií na dotčená opatření zaznamenává Komise následující skutečnosti. Zaprvé, právní základ dotčených opatření, tzn. meziodvětvové dohody rozšířené vyhláškou, stanoví povinné poplatky. To znamená, že každý poplatek je proveden výlučně ve prospěch dotčeného fondu, aniž by byl přidělen do obecného rozpočtu organizace Interbev nebo státu. Poplatek je tedy nutno považovat za poplatek vyhrazený na financování podpory a přidělený na financování podpory na základě platných vnitrostátních předpisů. Zadruhé, opatření podpory jsou financována výlučně z odvětvových poplatků. Organizace Interbev nevyužívá žádných jiných zdrojů financování, aby doplnila financování plánovaných činností. Lze proto dojít k závěru, že výše poplatku má přímý vliv na výši státní podpory.
(171)
Na základě těchto prvků dochází Komise k závěru, že způsob financování podpory, tzn. v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné příspěvky, je nedílnou součástí opatření podpory, a musí proto být při přezkumu slučitelnosti podpory zohledněn. Jelikož tento způsob financování může být v rozporu s článkem 110 SFEU, Komise nemůže prohlásit režim podpory za slučitelný, pokud zjistí existenci diskriminace mezi dováženými a vnitrostátními produkty (55) nebo mezi vyváženými a vnitrostátními produkty (56).
(172)
V tomto konkrétním případě byl poplatek vybírán u vnitrostátní produkce a také u vyvážených zvířat a masa (v rámci povinných dobrovolných poplatků z masa) a dovážených zvířat a masa (v rámci povinných dobrovolných poplatků vybíraných FNE).
(173)
Přezkum Komise se týká některých aspektů poplatků z masa a poplatku FNE, protože uvedené poplatky by mohly ovlivnit obchod uvnitř Společenství.
2.6.1 Poplatky z masa (poplatky organizaci Interbev)
2.6.1.1 Dovážené maso
(174)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 82, v období od roku 1996 do roku 2004 nestanovily francouzské právní předpisy poplatek z dováženého masa jako povinný. Nespadá proto do pole působnosti tohoto rozhodnutí, protože jako takový nepředstavuje státní podporu. Chybí totiž jeho závaznost jako jeden z rozhodujících prvků uvedených v bodě odůvodnění 10. Na základě výše uvedeného proto opatření financovaná poplatkem z dovážených produktů nepředstavují státní podporu, a nejsou tak předmětem tohoto rozhodnutí.
2.6.1.2 Vyvážené produkty
(175)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 16 a následujících (57), od 1. ledna 1996 podléhají poplatku produkty odesílané do jiných členských států, přičemž bylo v roce 2001 zavedeno částečné vracení tohoto poplatku. Z hlediska judikatury Soudního dvora by tento poplatek mohl vyvolat diskriminaci vývozců, pokud jim činnosti financované poplatkem nejsou určeny a nevyrovnávají náklady, které mají (58). Je proto nutno prokázat, že přidělení příjmů z tohoto poplatku neupřednostňovalo vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii na úkor vnitrostátní produkce vyvážené.
(176)
U činností, které se týkaly konkrétně vyvážených zvířat a produktů, se jednalo zejména o propagační akce (např. mezinárodní veletrhy, oborové informační akce a akce v oblasti vztahů s veřejností, zelený týden v Berlíně, kurzy školení v bourání organizované v zahraničí).
(177)
U činností, které se týkaly všech zvířat a produktů bez ohledu na to, zda se jejich trh nachází ve Francii nebo mimo ni, se jednalo zejména o reklamní akce jako kampaně o „kvalitním evropském hovězím mase“, vnitřnostech, „plemenech chovaných na maso“ a určitý počet výzkumných činností věnovaných bezpečnosti potravin, dobrým životním podmínkám zvířat, řízení kvality, charakterizaci produktu, postupům při osvědčování a zpětné vysledovatelnosti u hovězího masa, jejichž výsledky byly široce šířeny jak ve Francii, tak mimo ni.
i) Maso a zvířata odesílaná do jiných členských států
(178)
Podle francouzských orgánů nepředstavovaly činnosti, z nichž měly užitek, výlučně nebo společně s vnitrostátními produkty, produkty a zvířata odesílaná do jiných členských států, všechny činnosti financované povinnými dobrovolnými poplatky.
(179)
Je nutno určit rok po roce a celkově, zda produkty odesílané do jiných členských států měly užitek z činností meziodvětvové organizace.
(180)
Následující tabulka uvádí rozdělení příjmů v EUR z povinných dobrovolných poplatků mezi různé činnosti organizace Interbev rok po roce a podíl činností určených pro vyvážené maso a zvířata výlučně nebo společně s vnitrostátními produkty a zvířaty.
Rok
Činnosti ve prospěch všech produktů
Činnosti pouze ve prospěch produktů ve Francii
Činnosti pouze ve prospěch vyvážených produktů
Celkem činností za rok
Podíl (v %) na všech financovaných činnostech
(zaokrouhleno)
1996
5 517 088,95
13 308 769,70
2 101 111,35
20 926 970,00
36
1997
9 244 861,43
8 723 278,25
2 104 379,32
20 072 518,99
56
1998
8 995 703,14
11 214 605,23
927 146,63
21 137 455,00
46
1999
9 780 064,41
10 308 559,00
1 058 778,36
21 447 401,76
50
2000
8 245 970,18
10 126 453,50
991 754,32
19 264 178,00
47
2001
9 447 359,23
15 115 169,26
1 720 267,50
26 282 796,00
42
2002
10 553 240,96
24 553 282,92
4 326 569,12
39 433 093,00
37
2003
12 626 096,22
21 010 195,68
3 761 566,70
37 398 458,60
43
2004
11 288 281,00
20 527 149,24
4 045 129,24
35 860 559,48
42
(181)
Z tabulky vyplývá, že za celé zvažované období využívaly vyvážené produkty v průměru 44 % všech činností financovaných z povinných dobrovolných poplatků. Je nutno upřesnit, že francouzské orgány uvedly, že celkové příjmy z poplatků vybraných u vyvážených produktů dosáhly za stejné období výše 15 % (59). Francouzské orgány dále uvedly, že uvedených 15 % představuje průměrnou hodnotu, a předložily číselné údaje za každý rok, z nichž vyplývá, že celková částka poplatků vybraných u vyvážených produktů nikdy nepřesáhla 18 %.
ii) Slučitelnost s článkem 110 SFEU
(182)
Vzhledem k důsledkům rozsudku Soudního dvora ve věci Nygard (60) a skutečnosti, že opatření financovaná poplatkem představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU a že poplatek nemá diskriminační povahu, jež by byla v rozporu s článkem 110 SFEU, protože byl uplatněn také na vyvážené produkty a zvířata, které úměrně využívaly výhod, jež z něj plynuly, Komise soudí, že příjmy z poplatku z vyvážených produktů určené na financování činností organizace Interbev představují financování podpory, jež je z hlediska pravidel SFEU, a zejména jejího článku 107, slučitelné, a že tak státní podpory financované tímto způsobem jsou slučitelné s touto Smlouvou.
2.6.2 Poplatky FNE
2.6.2.1 Dovážená zvířata
(183)
Podle francouzských orgánů mohl být až do roku 2003 uplatňován poplatek vybíraný ve prospěch FNE také na zvířata chovaná mimo francouzské vnitrostátní území a dovážená do Francie za účelem jejich porážky.
(184)
Po pochybách vyjádřených Komisí francouzské orgány tvrdily, že znění meziodvětvové dohody změnily tak, aby se vyloučil jakýkoliv poplatek ze zvířat dovezených nebo dopravených do Francie. Podle francouzských orgánů platí tyto poplatky pouze pro zvířata chovaná a poražená ve Francii.
(185)
Změny této meziodvětvové dohody nebyly Komisi předloženy. Předán byl pouze pokyn ze dne 2. února 2005 (viz bod odůvodnění 87), který upřesňuje, že poplatky ve prospěch FNE platí pouze pro maso pocházející ze všech porážek zvířat chovaných ve Francii, které byly provedeny na jejím evropském území.
(186)
V období mezi 1. lednem 1996 a 30. zářím 2004 tak bylo poplatkem zatíženo také maso zvířat poražených ve Francii ale chovaných mimo vnitrostátní území.
(187)
Francouzské orgány nebyly schopny prokázat, že z činností financovaných těmito poplatky měli prospěch chovatelé, kteří vyvíjí svou činnost mimo vnitrostátní území. Subjekty povinné k povinnému dobrovolnému poplatku, které své produkty vyvážely, neměly nárok na žádné zpětné vracení nebo slevu, ačkoliv nebyly příjemci veškerého přínosu dotčených činností. Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a technické pomoci, mohou těchto činností v zásadě využívat pouze vnitrostátní produkty (maso z hovězího dobytka chovaného a poraženého ve Francii).
(188)
Skutečnost, že dovoz živých zvířat byl v té době okrajovou záležitostí (61) a že dovozci živých zvířat měli v praxi možnost, pokud chtěli, nahlásit celkovou hmotnost dovážených zvířat za účelem jejího odečtení ze základu poplatku a požádat o vrácení, nemá přímý vliv na věcné posouzení prováděné Komisí. Do pole působnosti článku 110 SFEU navíc spadá i ta nejmenší diskriminace.
(189)
Vzhledem k důsledkům rozsudku Soudního dvora ve věci Nygard (62) a skutečnosti, že opatření financovaná poplatkem představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU a že poplatek má diskriminační povahu, jež je v rozporu s článkem 110 SFEU, protože byl uplatněn také na produkty pocházející z jiných členských států, které ale plně nevyužívaly výhod, jež z něj plynuly, Komise soudí, že příjmy z poplatku ze zvířat dovážených z jiných členských států určené na financování činností FNE představují financování podpory, jež je z hlediska Smlouvy, a zejména jejího článku 107, neslučitelné s vnitřním trhem, a že tak státní podpory financované tímto způsobem jsou neslučitelné s touto Smlouvou.
2.6.2.2 Vyvážená zvířata
(190)
Jelikož poplatky FNE platí pro zvířata chovaná nebo poražená ve Francii, Komise může dojít k závěru, že odesílané produkty nejsou poplatkem ve prospěch FNE jako takové zatíženy, a že jsou tak vyloučeny z pole působnosti tohoto rozhodnutí.
3. PROTIPRÁVNOST PODPOR
(191)
Jak je již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise zdůrazňuje, že ji Francie neinformovala v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU o vyhláškách o rozšíření, jimiž se dobrovolné poplatky staly povinnými, a o činnostech, jež tyto poplatky financují, před tím, než je začala provádět (viz bod odůvodnění 2 tohoto rozhodnutí).
(192)
Čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přesně definuje protiprávní podporu jako novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Článek 2 tohoto nařízení potom stanoví povinnost státní podporu oznámit.
(193)
Pokud jde o povahu zde dotčených poplatků, Komise zaznamenává, že tyto poplatky vyžadují akt orgánu veřejné moci k tomu, aby mohly plně projevit svůj účinek. Komise proto soudí, že se v tomto konkrétním případě jedná o parafiskální poplatky, to znamená o veřejné prostředky.
(194)
Jelikož se u povinných dobrovolných poplatků jedná o veřejné prostředky (jak je uvedeno v bodě odůvodnění 106 a následujících), které jsou nedílnou součástí podpory (bod odůvodnění 171 a následující) a které jsou používány na financování výhod ve prospěch podniků odvětví masa, představuje jejich oznámení Komisi povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(195)
Jak je uvedeno v bodech odůvodnění 123 a 124, vzhledem ke skutečnosti, že opatření prováděná Francií obsahují prvky státní podpory, jedná se o nové podpory, které nebyly Komisi oznámeny a které jsou z toho důvodu ve smyslu Smlouvy protiprávní.
(196)
Podle sdělení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (63) musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzována podle pravidel a pokynů platných v okamžiku jejího poskytnutí.
V. ZÁVĚR
(197)
Na základě předchozího Komise soudí, že financování tohoto režimu povinnými dobrovolnými poplatky nevyvolává námitky, protože se tyto poplatky uplatňují na vnitrostátní produkty a na vyvážené produkty a zvířata (v tomto konkrétním případě se jedná o „poplatky z masa“ vybírané v období mezi rokem 1996 a rokem 2004).
(198)
Jakmile jsou tyto poplatky vybírány také z dovážených zvířat (v tomto konkrétním případě se jedná o poplatky ze zvířat ve prospěch FNE vybírané v období mezi rokem 1996 a rokem 2004), z výše uvedeného vyplývá, že je systém povinných dobrovolných poplatků neslučitelný s vnitřním trhem kvůli porušení článku 110 SFEU, protože Francie nedokázala prokázat, že dovážené produkty využívaly podpor ve stejné míře jako vnitrostátní produkty.
(199)
Zde dotčené podpory navíc nebyly oznámeny Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, a představují proto protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
(200)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Francouzská republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(201)
Pokud jde o podpory, s jejichž prováděním se začalo před tím, než Komise vydala konečné rozhodnutí, je nutno připomenout, že vzhledem k závazné povaze procedurálních pravidel uvedených v čl. 108 odst. 3 SFEU, jimž Soudní dvůr přiznal v několika rozsudcích (64) přímý účinek, nelze protiprávnost zvažované podpory napravit se zpětným účinkem (65).
(202)
Soudní dvůr připomenul, že v případě, kdy bylo opatření podpory, jehož způsob financování je nedílnou součástí této podpory, zavedeno při porušení povinnosti jeho oznámení, musí v zásadě vnitrostátní soudy nařídit zpětné proplacení daní nebo poplatků, které byly zvlášť vybrány za účelem financování této podpory. Soud připomíná, že vnitrostátním soudům přináleží ochrana práv jednotlivců před případným porušením ze strany vnitrostátních orgánů zákazu provádění podpor, který je uveden v čl. 108 odst. 3 poslední věta SFEU a který má přímý účinek. U takového porušení, na které se odvolají jednotlivci, jenž ho mohou využít, a které konstatují vnitrostátní soudy, musí soudy vyvodit v souladu s vnitrostátním právním řádem veškeré důsledky, pokud jde jak o platnost aktů souvisejících se zavedením dotčených opatření podpory, tak o vrácení poskytnuté finanční pomoci (66).
(203)
V tomto konkrétním případě považuje Komise za vhodné přijmout podmínečné rozhodnutí při využití možnosti, již nabízí čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle nějž může Komise připojit ke svému rozhodnutí podmínky, za kterých může podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, a stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(204)
Za účelem napravení porušení článku 110 SFEU, a tím zpětného odstranění diskriminace, musí Francie přistoupit k vrácení té části poplatku, kterou byly zatíženy dovážené produkty (poplatky ze zvířat ve prospěch FNE vybírané v období od roku 1996 do roku 2004), a to poměrně k výhodám podpor, z nichž tyto produkty neměly žádný užitek. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými s článkem 107 SFEU.
(205)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Francie tak musí vrátit subjektům povinným k poplatku tu část poplatku, kterou byly zatíženy výše uvedené dovážené produkty mezi dnem zavedení poplatku a dnem 30. září 2004, a to za plného dodržení následujících podmínek:
a)
pokud subjekty povinné k poplatku a odpovědné za jeho placení mohou předložit důkaz o tom, že povinné dobrovolné poplatky byly uloženy na dovážené produkty, mohou požadovat vrácení části poplatku úměrné výnosu poplatku určeného na financování služeb, jichž využívaly výlučně vnitrostátní produkty, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátním právním řádem, která nesmí být v žádném případě kratší než šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí;
b)
Francie stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem ověří Francie během referenčního období peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako zvažovaný poplatek za vnitrostátní produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují;
c)
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
d)
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb;
e)
francouzské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž budou dokázány částky, které uhradili v rámci poplatku, jímž byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
f)
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
g)
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, francouzské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení;
h)
v případě, že o to Komise požádá, zavazuje se Francie předložit komplexní zprávu, kterou prokáže řádné provedení opatření k refundaci;
i)
pokud byl v jiném členském státě zaveden poplatek na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem ve Francii, francouzské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
j)
Francie se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory na propagaci, reklamu, technickou pomoc, výzkum a vývoj prováděné Francií protiprávně při porušení čl. 108 odst. 3 SFEU a financované parafiskálním poplatkem (povinným dobrovolným poplatkem z masa a živých zvířat odesílaných do ostatních členských států v období mezi rokem 1996 a rokem 2004 a z živých zvířat dovezených mezi rokem 1996 a rokem 2004) představují státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období mezi dnem zavedení poplatku a 30. zářím 2004, za podmínky, že Francie dodrží podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
2. Francie musí vrátit subjektům povinným k poplatku tu část poplatku, kterou byly zatíženy dovážené produkty mezi dnem zavedení poplatku a dnem 30. září 2004, a to za plného dodržení následujících podmínek:
a)
pokud poplatníci odpovědní za placení poplatku mohou předložit důkaz o tom, že povinné dobrovolné poplatky byly uloženy na dovážené produkty, mohou požadovat vrácení části poplatku úměrné výnosu poplatku určeného na financování služeb, jichž využívaly výlučně vnitrostátní produkty, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátním právním řádem, která nesmí být v žádném případě kratší než šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí;
b)
Francie stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem ověří Francie během referenčního období peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako zvažovaný poplatek za vnitrostátní produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují;
c)
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
d)
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb;
e)
francouzské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž budou dokázány částky, které uhradili v rámci poplatku, jímž byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
f)
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
g)
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, francouzské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení;
h)
v případě, že o to Komise požádá, zavazuje se Francie předložit komplexní zprávu, kterou prokáže řádné provedení opatření k refundaci;
i)
pokud byl v jiném členském státě zaveden poplatek na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem ve Francii, francouzské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
j)
Francie se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 2
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby vyhověla tomuto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 13. júla 2011
týkajúce sa príspevkov pre Interbev
[oznámené pod číslom C(2011) 4923]
(Iba francúzske znenie je autentické)
(2012/131/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom ZFEÚ a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Po prijatí informácií týkajúcich sa uvedeného opatrenia sa Európska komisia v súvislosti s ním obrátila s otázkami na francúzske orgány listom z 2. októbra 2001. Stále zastúpenie Francúzska pri Európskej únii odpovedalo Komisii listom z 9. novembra 2001.
(2)
Keďže dané opatrenie sa začalo vykonávať bez predchádzajúceho povolenia Komisie, bolo zapísané do registra neoznámenej pomoci pod číslom NN 39/03.
(3)
Komisia začala voči uvedenej pomoci konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ listom č. K(2003) 2057 v konečnom znení z 9. júla 2003.
(4)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala ostatné členské štáty a zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci. Komisia nedostala žiadne pripomienky od tretích strán. Francúzske orgány zaslali svoje pripomienky listami z 8. a 10. októbra 2003, z 13. septembra a 29. novembra 2005.
(5)
Žiadosť o doplňujúce informácie bola Francúzsku zaslaná 25. februára 2011, dňa 29. marca 2011 sa uskutočnilo stretnutie.
(6)
Francúzske orgány odpovedali listom z 24. mája 2011.
II. OPIS UVEDENÉHO OPATRENIA
1. PRÍSPEVKY PRE INTERBEV
1.1. MEDZIODVETVOVÉ ZDRUŽENIA „INTERPROFESSIONS“ (IPO) A SYSTÉM DOBROVOĽNÝCH PRÍSPEVKOV, KTORÉ SA STALI POVINNÝMI
(7)
„Interprofessions“ (IPO) sú medziodvetvové združenia združujúce podľa odvetví jednotlivé odborné zoskupenia najreprezentatívnejšie pre poľnohospodársku výrobu alebo spracovanie, uvádzanie na trh a distribúciu, a príslušný správny orgán ich uznal za medziodvetvovú organizáciu. Ich vznik, poslanie a fungovanie sa upravujú v článkoch L. 631-1 a nasl. poľnohospodárskeho zákonníka („code rural“). Na to, aby príslušné orgány uznali takéto združenie, musia overiť, či sú splnené rôzne kritériá, predovšetkým či sú jeho stanovy v súlade so zákonom (článok L.632-1 poľnohospodárskeho zákonníka) a či majú zakladajúce organizácie daného IPO charakter zastupiteľských organizácií.
(8)
Cieľom IPO je konať v záujme všetkých subjektov odvetvia a s týmto cieľom môžu uzatvárať dohody. Tieto dohody a odvádzanie dobrovoľných príspevkov na financovanie akcií ustanovených v týchto dohodách sa následne môžu medzirezortnou vyhláškou stať záväznými („nadobudnúť širšiu platnosť“) pre všetky subjekty odvetvia, bez ohľadu na to, či patria do niektorej profesijnej organizácie, ktorá je členom IPO, ak je ich činnosť v súlade s cieľmi, ktoré sa uvádzajú v zákone. Tieto dohody sa zameriavajú najmä na zlepšenie znalosti trhu, vzťahov medzi odborníkmi, kvality a propagácie výrobkov. Poľnohospodársky zákonník umožňuje rozšírenie platnosti dohôd len v prípade, že sledujú „spoločný záujem“ zakladajúci sa na akciách „v súlade so všeobecným záujmom a zlučiteľných s pravidlami Spoločnej poľnohospodárskej politiky“ (pozri článok L.632-3 poľnohospodárskeho zákonníka).
(9)
Podrobné pravidlá vyberania a prerozdeľovania dobrovoľných príspevkov, ktoré sa stali povinnými, sa ustanovujú osobitne v každej dohode IPO.
1.2. ÚLOHA ŠTÁTU
(10)
Hoci IPO sú právnické osoby podľa súkromného práva a ich financovanie je zabezpečené z príspevkov daného sektora, na fungovanie systému povinných dobrovoľných príspevkov sú potrebné kroky prijímané na úrovni štátu, a to najmä v týchto ohľadoch:
a)
pred podaním žiadosti o rozšírenie musí byť IPO uznané verejnými orgánmi a jeho činnosť musí byť v súlade s cieľmi vnútroštátnej poľnohospodárskej politiky a Spoločnej poľnohospodárskej politiky (pozri odôvodnenia 7 a 8);
b)
uznané IPO môžu požiadať štát o vydanie medzirezortnej vyhlášky, ktorou sa ich dohody stávajú záväznými. Každý prevádzkovateľ v danej oblasti výroby sa tak stáva platcom povinného dobrovoľného príspevku, ktorý vyberá niektoré zastupiteľské IPO (pozri odôvodnenie 8);
c)
podľa článku L.632-8-1 poľnohospodárskeho zákonníka sa príslušným orgánom predkladajú správy o činnosti každého IPO a hodnotiace správy o uplatňovaní každej dohody s rozšírenou platnosťou.
2. ÚČEL POMOCI
(11)
Cieľom uvedenej pomoci je podporiť výskum a rozvoj, technickú pomoc a propagáciu (reklama) v prospech sektora chovu hospodárskych zvierat.
2.1. PRÍSPEVKY, KTORÉ ZAVIEDOL INTERBEV
(12)
Predmetom tohto rozhodnutia sú dva druhy medziodvetvových príspevkov, ktoré sa rozhodnutím verejných orgánov stali povinnými. Ide o príspevky za hovädzie a ovčie mäso a droby určené na ľudskú spotrebu a za živý hovädzí dobytok a ovce odoslané do krajín EÚ alebo vyvezené do tretích krajín („príspevok za mäso“) a takisto o príspevok v prospech národného chovateľského fondu „Fonds National de l’Élevage“ („príspevok FNE“).
(13)
Medziodvetvové dohody, ktorými sa zavádzajú príspevky pre Interbev, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, sú:
Príspevky za mäso
Príspevok v prospech národného chovateľského fondu „Fonds National de l’Élevage“ (FNE)
Dohody IPO
Vyhláška o rozšírení platnosti
Dohoda IPO
Vyhláška o rozšírení platnosti
25.7.1995
18.12.1995
15.6.1994
18.12.1995
12.6.2001
19.9.2001
19.4.2001
(14)
„Association Nationale Interprofessionnelle du Bétail et des Viandes“ (Interbev) je francúzska medziodvetvová organizácia pre sektor chovu hospodárskych zvierat a produkcie mäsa. Bola založená 9. októbra 1979 na podnet zastupiteľských organizácií odvetvia chovu hovädzieho dobytka, oviec a koní a produkcie mäsa z týchto zvierat a uznaná vyhláškou z 18. novembra 1980 (3). Jej úlohou je chrániť a zhodnocovať spoločné záujmy pri chove a priemyselnej, remeselnej a obchodnej činnosti v tomto odvetví. V roku 1980 bol Interbev uznaný za medziodvetvovú organizáciu pre sektor chovu hospodárskych zvierat a produkcie mäsa. Združuje trinásť vnútroštátnych profesijných organizácií zastupujúcich odborníkov jednotlivých povolaní hospodárskeho sektora chovu hospodárskych zvierat a produkcie mäsa: chov, obchod so živými zvieratami, bitúnky, veľkoobchod, priemysel, distribúcia.
(15)
Medzi dve hlavné úlohy Interbevu patrí vypracovávanie medziodvetvových dohôd a kolektívna komunikácia. Zodpovedá aj za výskumné programy v sektore produkcie mäsa. Medziodvetvové dohody podpísané v rámci združenia obsahujú pravidlá, ktorými sa riadi činnosť odvetvia. Tieto dohody možno predložiť verejným orgánom v rámci postupu rozšírenia platnosti. Po vyhlásení rozšírenia platnosti spoločnou vyhláškou ministerstva pôdohospodárstva a ministerstva hospodárstva sa opatrenia ustanovené v medziodvetvovej dohode stávajú záväznými pre všetkých prevádzkovateľov tohto odvetvia.
2.2. PRÍSPEVOK ZA MÄSO
(16)
Medziodvetvovou dohodou z 25. júla 1995, ktorej platnosť bola rozšírená vyhláškou z 18. decembra 1995 (4), Interbev zaviedol príspevok za hovädzie a ovčie mäso a droby určené na ľudskú spotrebu, ako aj za živý hovädzí dobytok a ovce odoslané do krajín EÚ alebo vyvezené do tretích krajín.
(17)
Príspevok sa odvádzal za tieto tri kategórie mäsa a/alebo zvierat:
a)
Príspevok za mäso a droby určené na ľudskú spotrebu zo zvierat zabitých vo Francúzsku: stanovený na 0,084 francúzskych frankov („FRF“) (5) na kilogram jatočného tela, odvádzaný fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá bola vlastníkom alebo spoluvlastníkom zvieraťa v čase jeho zabitia;
b)
Príspevok za mäso dovezené na spotrebu vo Francúzsku: stanovený na 0,042 FRF/kg, odvádzaný fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá bola prvým vlastníkom alebo spoluvlastníkom mäsa na vnútroštátnom území;
c)
Príspevok za živý hovädzí dobytok a ovce odoslané do krajín EÚ alebo vyvezené do tretích krajín: stanovený na 7 FRF/kus, odvádzaný fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá bola posledným vlastníkom alebo spoluvlastníkom zvierat na vnútroštátnom území.
(18)
Medziodvetvová dohoda z 25. júla 1995 bola nahradená inou medziodvetvovou dohodou z 12. júna 2001, ktorej platnosť bola rozšírená vyhláškou z 19. septembra 2001 (6). V prvom článku vyhlášky sa ustanovuje, že platnosť dohody je rozšírená na obdobie, ktoré uplynie tri roky od uverejnenia danej vyhlášky, teda do 30. septembra 2004.
(19)
V medziodvetvovej dohode z 12. júna 2001 sa ustanovilo zachovanie predchádzajúcej situácie, pokiaľ ide o uvedené kategórie mäsa a/alebo zvierat, pri zvýšení príspevku: 0,1574 FRF (0,024 EUR) za mäso a droby určené na ľudskú spotrebu zo zvierat zabitých vo Francúzsku; 0,0656 FRF (0,010 EUR) za mäso dovezené na spotrebu vo Francúzsku; 11,15 FRF (1,7 EUR) za živý hovädzí dobytok a ovce odoslané do krajín EÚ alebo vyvezené do tretích krajín.
(20)
Dohodou z 12. júna 2001 sa takisto zaviedla možnosť čiastočného vrátenia príspevku za mäso pri jeho odoslaní do niektorej krajiny EÚ alebo vývoze do tretích krajín. Sadzba náhrady bola stanovená na 0,0656 FRF/kg (0,010 EUR).
(21)
Pri rozšíreniach platnosti z roku 1995 a 2001 bol zrušený príspevok za mäso dovezené na spotrebu vo Francúzsku. Povinný príspevok za mäso sa už teda na tieto výrobky nevzťahuje.
2.3. PRÍSPEVOK FNE
(22)
Medziodvetvovou dohodou z 15. júna 1994, ktorej platnosť bola rozšírená vyhláškou z 18. decembra 1995 (7) a vyhláškou z 19. septembra 2001 (8), Interbev zaviedol príspevok v prospech národného chovateľského fondu „Fonds national de l’élevage“. V poslednej vyhláške sa ustanovuje, že platnosť dohody je rozšírená na obdobie troch rokov od uverejnenia danej vyhlášky, teda do 30. septembra 2004.
(23)
Tento profesijný fond, ktorý spravuje národná chovateľská konfederácia „Confédération Nationale de l’Élevage“ (CNE), bol zriadený na účely plnenia dvoch hlavných cieľov: na jednej strane má podnecovať reštrukturalizáciu organizácií poskytujúcich služby a podporovať ich prispôsobovanie sa budúcim potrebám čoraz menej početnejších chovateľov, ktorí čelia politikám Spoločenstva v oblasti riadenia produkcie; na strane druhej má prispieť k trvalému zachovaniu spoločných prostriedkov v oblasti napredovania v genetike a aplikovanom výskume, ktoré budú v budúcnosti naďalej kľúčovými faktormi konkurencieschopnosti chovu hospodárskych zvierat.
(24)
Príspevok určený na financovanie tohto fondu odvádzajú fyzické alebo právnické osoby, ktoré boli vlastníkmi alebo spoluvlastníkmi hovädzieho dobytka a oviec zabitých vo Francúzsku. Podľa posledných údajov poskytnutých francúzskymi orgánmi bol tento príspevok stanovený na 0,02 FRF/kg (0,003 EUR) čistej hmotnosti jatočného mäsa (alebo 7 FRF/kus za veľký hovädzí dobytok, 2,40 FRF/kus za teľatá a 0,36 FRF/kus za ovce - teda 1,05; 0,36 a 0,054 EUR v tomto poradí).
(25)
Podľa francúzskych orgánov sa príjmy z tohto príspevku využívajú na zlepšovanie genetických kvalít, na genetický informačný systém, biotechnológie a hospodárske štúdie.
2.4. AKCIE FINANCOVANÉ Z TÝCHTO PRÍSPEVKOV
(26)
Finančné prostriedky, ktoré Interbev získava z príspevkov za mäso, sa využívajú na tieto tri druhy akcií:
a)
komunikácia a propagácia v prospech daného sektora;
b)
technická pomoc;
c)
výskum a experimentálna činnosť.
(27)
Na úrovni komunikácie a propagácie ide najmä o financovanie informačných kampaní na rôzne témy spojené s kvalitnými mäsovými výrobkami, dokonca aj všeobecnejších kampaní na hovädzie mäso v televíznom a rádiovom vysielaní, ako aj akcií zameraných na styk s verejnosťou. Financujú sa aj propagačné akcie zamerané na zahraničné trhy, účasť na odborných veľtrhoch a výstavách.
(28)
Technická pomoc je spojená najmä s certifikáciou a označovaním chovov, najmä v snahe odstrániť prekážky, s ktorými sa stretávajú prevádzkovatelia zapojení do úkonov certifikácie a označovania. Interbev takisto vypracováva kolektívne špecifikácie pre jednotlivé odvetvia a podieľa sa na šírení a uplatňovaní charty správnych chovateľských postupov a kódexu správnych postupov spracovania mäsa, a napokon sa podieľa na objasňovaní transakcií v rámci celého výrobného reťazca.
(29)
Výskum a experimentálna činnosť najviac zodpovedajú potrebám odvetvia, pričom záujem sa sústreďuje najmä na bezpečnosť potravín, riadenie kvality a dobré životné podmienky zvierat.
(30)
Finančné zdroje, ktoré Interbev získava z príspevkov FNE, sa využívajú na tieto akcie:
a)
kolektívne akcie zamerané na zlepšovanie genetickej kvality;
b)
počítačový systém riadenia chovateľských informačných systémov;
c)
aplikovaný výskum;
d)
hospodárske štúdie;
e)
rôzne akcie.
3. TRVANIE UVEDENÉHO OPATRENIA
(31)
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na obdobie rokov 1996 až 2004, keď skončila platnosť poslednej medziodvetvovej dohody, na ktorú sa vzťahuje tento postup.
4. PRÍJEMCOVIA POMOCI
(32)
Príjemcami uvedenej pomoci sú chovatelia hovädzieho dobytka a oviec.
(33)
Hlavnými konečnými príjemcami uvedenej pomoci sú výrobcovia, spracovatelia a distribútori poľnohospodárskych výrobkov. Je ustanovené, že niektoré činnosti môžu pre nich vykonávať súkromné podniky.
(34)
Týmto rozhodnutím nie je dotknuté stanovisko Komisie vo veci zlučiteľnosti postupu výberu poskytovateľov služieb, ktorí sú poverení realizáciou aktivít Interbevu, s pravidlami verejného obstarávania.
5. DÔVODY VEDÚCE K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA (9)
(35)
V súvislosti s povahou príspevkov v danom prípade Komisia zistila, že francúzska vláda vyhlásila tieto príspevky za povinné v rámci postupu rozšírenia platnosti medziodvetvových dohôd. Platnosť dohôd bola rozšírená prijatím vyhlášky uverejnenej v Úradnom vestníku Francúzskej republiky. Z toho vyplýva, že na to, aby boli tieto príspevky účinné v celom rozsahu, bolo potrebné prijatie aktu štátnym orgánom. Z tohto dôvodu Komisia v štádiu začatia konania vo veci zisťovania usúdila, že v danom prípade ide o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje, a že táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, pretože nebola oznámená.
(36)
V zmysle bodu 194 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (10) (ďalej len „usmernenia pre poľnohospodárstvo“) sa má každá neoprávnene poskytnutá pomoc posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Usmernenia pre poľnohospodárstvo sa uplatňujú od 1. januára 2007. Predchádzajúce usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (2000 - 2006) (11) sa uplatňovali od 1. januára 2000. Každá pomoc poskytnutá po tomto dátume sa teda musí posudzovať na základe usmernení z roku 2000. Naopak, každá pomoc poskytnutá pred týmto dátumom, sa musí posudzovať na základe ustanovení a postupov uplatniteľných do 1. januára 2000. Uvedená pomoc bola poskytovaná od roku 1996.
(37)
Keďže ide o štátnu pomoc financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, Komisia musí preskúmať akcie financované touto pomocou, ako aj financovanie samotnej pomoci.
5.1. POMOC
5.1.1. Propagačné akcie
(38)
Komisia pripomenula, že zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2002 by sa mala overiť na základe rámca pre štátnu pomoc na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov a určitých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe II k Zmluve o EHS (12), a že zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume by sa mala overiť na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na propagáciu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a niektorých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe I (13). Oba texty vychádzajú v podstate z rovnakých zásad, pričom sú v nich ustanovené najmä negatívne a pozitívne kritériá, ktoré sa musia dodržať. Pokiaľ ide o určenie stropu pomoci, tieto akcie sa musia financovať do výšky minimálne 50 % nákladov zo zdrojov sektora. V danom prípade boli opatrenia v plnej miere financované z parafiškálnych daní, z čoho vyplýva, že financovanie zo strany podnikov teda dosahuje tento podiel. V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia preto usúdila, že príslušné podmienky boli splnené.
5.1.2. Akcie v oblasti technickej podpory
(39)
Komisia pripomenula, že zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2000, by sa mala overiť na základe postupu Komisie vychádzajúceho z návrhu vhodných opatrení vzhľadom na pomoc poskytnutú členskými štátmi v sektore chovu a produktov živočíšnej výroby (14) a že zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume by sa mala overiť na základe usmernení pre poľnohospodárstvo. Postup Komisie pred rokom 2000 a usmernenia pre poľnohospodárstvo v podstate vychádzajú z rovnakých zásad. Pomoc poskytnutá vo výške 100 % oprávnených výdavkov je teda pre tento typ pomoci povolená. Okrem toho pomoc musí byť dostupná pre všetky podniky, ktoré by o ňu mohli mať záujem. V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia preto usúdila, že príslušné podmienky boli splnené.
5.1.3. Výskumná a experimentálna činnosť
(40)
Komisia pripomenula, že zlučiteľnosť tejto pomoci by sa mala overiť na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a rozvoj (15) a oznámenia Komisie o zmene a doplnení uvedeného rámca (16). S vnútorným trhom je tak zlučiteľná miera pomoci až do výšky 100 %, pokiaľ sú splnené tieto štyri podmienky: pomoc musí byť vo všeobecnom záujme sektora; informácia je uverejnená v príslušných denníkoch; výsledky prác sa poskytnú na rovnakom základe z hľadiska nákladov aj času; pomoc spĺňa medzinárodné obchodné podmienky, ku ktorým sa EÚ zaviazala. V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia preto usúdila, že príslušné podmienky boli splnené.
5.1.4. Akcie financované z príspevku FNE
(41)
Komisia položila otázky týkajúce sa presnej povahy akcií financovaných z príspevku FNE, ktorého účelom bolo podnecovať reštrukturalizáciu organizácií poskytujúcich služby a podporovať ich prispôsobovanie sa budúcim potrebám chovateľov, ako aj prispieť k trvalému zachovaniu spoločných prostriedkov oblasti napredovania v genetike a aplikovanom výskume. Podľa francúzskych orgánov boli príjmy z tohto príspevku použité na zlepšovanie genetických kvalít, genetický informačný systém, biotechnológie a hospodárske štúdie. Tieto informácie nepostačovali Komisii na to, aby mohla posúdiť zlučiteľnosť týchto akcií s prípadne uplatniteľnými ustanoveniami Spoločenstva. V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia teda nemohla posúdiť, či akcie financované z príspevku FNE boli zlučiteľné so Zmluvou o ES (17).
5.2. FINANCOVANIE POMOCI
5.2.1. Príspevok za mäso
(42)
Od 1. januára 1996 sa príspevok odvádza okrem iného za živý hovädzí dobytok a ovce vyvezené do iných členských štátov, ako aj za výrobky z hovädzieho a ovčieho mäsa vyvezené do iných členských štátov, hoci pokiaľ ide o tieto výrobky, v roku 2001 sa zaviedlo čiastočné vrátenie tohto príspevku. Podľa rozsudku Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) (18) sa daň považuje za porušenie zákazu diskriminácie ustanoveného v článku 110 ZFEÚ, pokiaľ výhody plynúce z pridelenia príjmu zo zdaňovania prinášajú zisk tým zdaneným domácim výrobkom, ktoré sú spracovávané alebo uvádzané na trh na vnútroštátnom trhu, pričom tieto výhody čiastočne kompenzujú náklady, ktoré im vznikli, čím znevýhodňujú vyvezené domáce výrobky.
(43)
V štádiu začatia konania vo veci zisťovania Komisia usúdila, že príjmy plynúce zo zdaňovania výrobkov a živých zvierat vyvážaných do iných členských štátov, určené na financovanie akcií Interbevu v oblasti propagácie, technickej pomoci a výskumu a experimentálnej činnosti, mohli predstavovať financovanie pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom v zmysle zmluvy a najmä jej článku 107, a v dôsledku toho by takto financovaná štátna pomoc bola nezlučiteľná s touto zmluvou. Daň by v skutočnosti mohla znevýhodňovať chov týchto zvierat s cieľom ich vývozu do iných členských štátov, pretože pridelenie príjmov mohlo svojou povahou zvýhodňovať domácu produkciu uvádzanú na trh vo Francúzsku na úkor vyvezenej domácej produkcie, a výška dane nezohľadňovala rôzne výhody domácich výrobkov plynúce z ich uvedenia na trh vo Francúzsku alebo mimo Francúzska.
5.2.2. Príspevok FNE
(44)
Na základe informácií dostupných v čase začatia konania vo veci zisťovania Komisia nemala v štádiu konania vo veci zisťovania k dispozícii informácie o tom, že by sa tento príspevok vzťahoval na zvieratá dovezené alebo vyvezené do iných členských štátov.
6. ZLUČITEĽNOSŤ POVINNÝCH DOBROVOĽNÝCH PRÍSPEVKOV SO SYSTÉMOM SPOLOČNEJ ORGANIZÁCIE TRHOV
(45)
V otázke zlučiteľnosti povinných dobrovoľných príspevkov so systémom spoločnej organizácie trhov v kontexte rozsudku z 22 mája 2003 vo veci Freskot (19) Komisia usúdila, že v danom prípade povinné dobrovoľné príspevky priamo ani nepriamo neovplyvňovali ceny dotknutých konečných výrobkov, pretože platby neovplyvňovali ceny výrobkov stanovené voľným trhom. Náklady zaťažujúce upravené mäsové výrobky a chované zvieratá sú neutralizované výhodou v podobe financovaných činností. Vplyv výberu príspevkov na ceny možno teda považovať za veľmi obmedzený až žiadny.
III. PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA
(46)
Listami z 8. a 10. októbra 2003 francúzske orgány zaslali pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci uvedeného opatrenia pomoci.
(47)
Listami z 13. septembra a 29. novembra 2005 francúzske orgány vyjadrili ďalšie pripomienky v reakcii na žiadosti Komisie o doplňujúce informácie.
(48)
V nadväznosti na žiadosť Komisie o doplňujúce informácie zaslanú 25. februára 2011 a na stretnutie z 29. marca 2011 francúzske orgány predložili ďalšie pripomienky listom z 24. mája 2011.
(49)
Francúzske orgány uviedli, že Komisia usúdila, že finančné zdroje z takýchto medziodvetvových príspevkov, vyhlásených za povinné, sú porovnateľné s parafiškálnymi daňami, ktoré môžu narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Francúzske orgány takisto uviedli, že opatrenia sa mali oznámiť. Ďalej uviedli:
1. ROZSAH ZISŤOVANIA KOMISIE PODĽA FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV
(50)
Francúzske orgány usúdili, že Komisia začala zisťovanie vo veci príspevkov, ktoré sa odvádzajú na základe medziodvetvových dohôd z 15. júna 1994 v prospech chovateľského fondu a z 18. decembra 1995 v prospech Interbevu, listami zo 16. januára 1995 (pomoc NN 34/95) a z 18. marca 1996 a uzavrela ho listom (SG (96) D/6396) z 15. júla 1996, v ktorom dospela k záveru, že „uvedené opatrenia patria výlučne do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EHS) č. 2328/91 a musia byť predmetom skúmania na základe uvedeného nariadenia. Článkom 35 ods. 2 tohto nariadenia sa totiž vylučuje uplatňovanie článkov 92 a 93 zmluvy“.
(51)
V odpovedi Komisii, ktorá tvrdila, že v tom čase sa vyjadrila iba k ostatným akciám Interbevu (pretože spis NN 34/95 sa týkal iba investícií do reštrukturalizácie chovu dojníc hovädzieho dobytka), francúzske orgány tvrdili, že v reakcii na list Komisie z 18. marca 1996 sa vyjadrili v tomto zmysle: „cieľom národného chovateľského fondu je […] zlepšovať šľachtenie v chove a podporovať výskum, najmä v oblasti genetiky. […]“ (list z 13. septembra 2005).
(52)
Francúzske orgány sa preto domnievajú, že Komisia bola veľmi dobre informovaná o akciách zameraných na komunikáciu, propagáciu, výskum a experimentálnu činnosť, ktoré financoval Interbev, a v rámci tohto spisu mohla francúzskym orgánom zaslať žiadosť o doplňujúce informácie. Keďže Komisia už na toto oznámenie nereagovala, dospeli k záveru, že poskytnuté informácie boli pre Komisiu postačujúce.
(53)
V ďalšej odpovedi Komisii, ktorá tvrdila, že v odpovedi na uvedený list zaslala žiadosť o doplňujúce informácie (30. máj 1996), francúzske orgány tvrdili, že žiadosť o doplňujúce informácie nikdy nedostali, a zároveň usúdili, že nečinnosť Komisie v období od 30. mája 1996 do 2. októbra 2001 v podstate znamenala súhlas so zlučiteľnosťou akcií, o ktorých bola informovaná.
(54)
Okrem toho francúzske orgány tvrdili, že v rámci spisu C 18/95 týkajúceho sa akcií v prospech sektora oviec bola Komisia informovaná o akciách Interbevu zameraných na komunikáciu.
(55)
Keďže Komisia odvtedy nepokračovala v skúmaní týchto dohôd, francúzske orgány sa domnievajú, že oprávnene usúdili, že Komisia nenamieta proti ich uplatňovaniu.
(56)
Za týchto podmienok francúzske orgány usúdili, že tento postup sa vzťahuje len na medziodvetvovú dohodu z 12. júna 2001.
(57)
V liste z 24. mája 2011 a na stretnutí 29. marca 2011 francúzske orgány napokon odovzdali Komisii údaje za celé dotknuté obdobie.
2. DÔVOD NEOZNÁMENIA POMOCI PODĽA FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV
(58)
Pokiaľ ide akcie realizované z finančných zdrojov z príspevkov, ktoré sa odvádzajú na základe nových medziodvetvových dohôd z 12. júna 2001 v prospech Interbevu a FNE, francúzske orgány nepovažovali za potrebné ich oznámiť, pretože sú financované výlučne zo súkromných zdrojov daného odvetvia.
3. AKCIE REALIZOVANÉ INTERBEVOM
(59)
Francúzske orgány berú na vedomie, že Komisia po rozbore informácií, ktoré jej poskytli listom z 9. novembra 2001, považuje akcie Interbevu za kompatibilné s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (2000 - 2006) a usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov a určitých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe I. Potvrdzujú, že v období dotknutom týmto rozhodnutím Interbev financoval tieto akcie zamerané na propagáciu, technickú pomoc, výskum a experimentálnu činnosť za rovnakých podmienok, ako boli podmienky uvedené v liste z 9. novembra 2001.
4. VÝSKUM A TECHNICKÁ POMOC REALIZOVANÉ PROSTREDNÍCTVOM FNE
(60)
Pokiaľ ide o FNE, francúzske orgány poskytli v odpovedi listom na rozhodnutie o začatí konania (8. a 10. október 2003) tieto vysvetlenia.
(61)
Akcie realizované z prostriedkov FNE sa týkajú technickej pomoci a aplikovaného výskumu. Francúzske orgány potvrdili, že pri ich programovaní boli dodržané body 14 a 17 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (2000 - 2006).
(62)
Predovšetkým spresnili, že zdroje, ktoré FNE vyzbieral, slúžili na tieto akcie:
a)
kolektívne činnosti zamerané na zlepšovanie genetickej kvality;
b)
počítačový systém riadenia a chovateľské informačné systémy;
c)
aplikovaný výskum;
d)
hospodárske štúdie;
e)
rôzne akcie.
4.1. OBLASŤ GENETIKY
(63)
V oblasti genetiky je účasť FNE striktne vymedzená na sprevádzanie niektorých kolektívnych akcií realizovaných v rámci národných opatrení na zlepšovanie genetickej kvality a špecifikovaných Národnou komisiou pre zlepšovanie genetickej kvality (CNAG), ktorá združuje predstaviteľov štátu, odboru, výskumu a vzdelávania.
(64)
Financovanie zo zdrojov FNE je určené predovšetkým na účasť na akciách útvaru genetiky Chovateľského ústavu, ktorého poslaním je najmä: podpora organizáciám z praxe, ktoré prispievajú ku genetickému pokroku prežúvavcov; vypracovávanie, udržiavanie a vývoj špecifikácií vymedzujúcich postupy v praxi; kontrola postupov zhodnocovania a zadávania údajov do kolektívnych počítačových reťazcov potrebných na genetické hodnotenie plemenníkov; zosúlaďovanie postupov indexácie v spolupráci s INRA, uplatňovanie postupov výmeny údajov na medzinárodnej úrovni a oznamovanie oficiálnych indexov vo Francúzsku.
4.2. OBNOVA A ROZVOJ INFORMAČNÝCH SYSTÉMOV V CHOVATEĽSTVE
(65)
V zmysle činnosti obnovy a rozvoja informačných systémov v chovateľstve sa FNE podieľa na obnove genetického informačného systému (SIG). Táto obnova, ktorá sa začala v roku 1995, sa ukázala byť nevyhnutnou v záujme modernizácie kolektívneho informačného systému vytvoreného pred viac ako 20 rokmi a jeho zjednotenia s cieľom zabezpečiť účinnejšiu správu genetických údajov, pričom sa vytvorila možnosť integrovať nové funkcie potrebné pri indexácii a znížiť náklady.
(66)
FNE sa takisto podieľal na štúdii ekonomickej, technickej a právnej uskutočniteľnosti projektu profesionálneho informačného systému v chovateľstve (SPIE), ktorého cieľom je zabezpečiť odborné a medziodvetvové zhodnotenie oficiálnych identifikačných údajov a ostatných údajov, ktoré možno zabezpečiť.
4.3. ZÁSAHY V OBLASTI APLIKOVANÉHO VÝSKUMU
(67)
FNE podporil niekoľko programov aplikovaného výskumu, keďže jeho poslaním je naďalej sa podieľať na štúdiách zaoberajúcich sa otázkami všeobecného významu pre sektor chovu, ako napríklad program aplikovaného výskumu a transferu reprodukčných biotechnológií (prenos embryí, zisťovanie pohlavia, oplodnenie in vitro, klonovanie). Tieto práce sa zameriavajú na nové techniky vychádzajúce z embryológie, mimoriadne zaujímavé z hľadiska využívania molekulárnych markerov a šľachtenia za pomoci markerov v budúcnosti. Program viedol konkrétne k významnému zvýšeniu úspešnosti klasického prenosu embryí, vývoju a optimalizácii francúzskej metódy zisťovania pohlavia embryí, vývoju metódy punkcie ovocytov pomocou ultrazvuku, zdokonaleniu techniky oplodnenia in vitro.
(68)
FNE sa takisto podieľal na pilotnom výskumnom projekte v oblasti homologickej rekombinácie. Projekt, ktorý vedie INRA, využívajúci metódu transgenézy, sa zaoberal kontrolovanou modifikáciou genómu zvierat, zameriavajúc sa na zabudovanie transgénu na určené miesto v DNA. Toto zameranie má otvoriť cestu nahrádzaniu jedného génu iným bez využitia geneticky modifikovaných organizmov.
(69)
Okrem toho sa FNE zúčastnil na programe IDEA, pokiaľ ide o elektronickú identifikáciu hovädzieho dobytka a oviec. Podieľal sa takisto na financovaní národných projektov schválených v rámci programu Spoločenstva IDEA so zameraním na zvýšenie spoľahlivosti identifikácie zvierat za použitia nových techník využívania elektroniky.
4.4. HOSPODÁRSKE ŠTÚDIE
(70)
FNE sa takisto musel finančne podieľať na hospodárskych štúdiách potrebných pre chovateľské organizácie, ktoré mali poskytnúť odpovede na otázky, ktoré sa vynorili v súvislosti s postupnými reformami SPP, rozširovaním Európy, krízami posledných rokov a vývojom medzinárodného kontextu.
(71)
Realizáciu všetkých týchto štúdií koordinuje skupina zvaná hospodárska skupina pre dobytok „Groupe Économique du Bétail“ (GEB), ktorú riadi Chovateľský ústav, ktorý je zárukou súladu jednotlivých štúdií požadovaných odborníkmi z odvetvia a ich komplementárnosti so štúdiami realizovanými inde.
(72)
Realizované práce sa konkretizujú monitorovaním vývoja v odvetviach mlieka a mäsa vo Francúzsku a v Európe, mesačnými hospodárskymi správami, ktoré podrobne analyzujú aspekty hospodárstva živočíšnej výroby vo Francúzsku, v Európe a vo svete, špecifickými prácami, ako je sledovanie cien, výrobných nákladov, rokovaní Spoločenstva a rokovaní WTO.
(73)
Hospodárske stredisko, zriadené v rámci GEB, začleňuje konkrétne poznatky z fungovania prevádzok, získané chovateľskými sieťami, a zabezpečuje súčinnosť medzi makro a mikroekonomickým prístupom.
4.5. RÔZNE AKCIE
(74)
FNE takisto musí ojedinele podporovať nové projekty združujúce jednotlivých aktérov sektora, ktorých cieľom je uľahčiť prispôsobenie živočíšnej výroby sociálno-ekonomickému vývoju, ako je uplatňovanie charty správnych postupov chovu, ktoré sa javia ako najvýznamnejší spoločný postup tohto typu v Európe, a následkom druhej krízy BSE spustenie projektu informovanosti o práci chovateľa s cieľom obnovy porozumenia medzi chovateľmi a občanmi.
4.6. RÁMEC SPOLOČENSTVA
(75)
Francúzske orgány zdôraznili, že všetky financované akcie sú skutočne vo všeobecnom záujme všetkých chovateľov hovädzieho dobytka alebo oviec; v žiadnom prípade nejde o akcie, ktoré by sa vzťahovali len na jednotlivých prevádzkovateľov alebo osobité skupiny prevádzkovateľov.
(76)
Finančná účasť FNE väčšinou nedosahuje 50 % nákladov na prácu a výskumy. V niektorých ojedinelých projektoch môže presiahnuť 50 %, ale miera pomoci v žiadnom prípade nepresahuje 100 %.
4.6.1. Technická pomoc
(77)
Pri financovaní hospodárskych štúdií sa na jednej strane dbá na dodržanie stropu 100 000 EUR na chovateľa na obdobie troch rokov, na druhej strane na dodržanie pravidla prístupu všetkých chovateľov k ich výsledkom.
4.6.2. Aplikovaný výskum
(78)
Francúzske orgány potvrdili, že údaje z každej hospodárskej štúdie, ako aj údaje získané na záver každého výskumného programu, sú v konečnej podobe šírené širokému okruhu odborníkov. Výsledky všetkých prác, na ktoré fond poskytol pomoc, sa pravidelne uverejňujú a šíria, aby ich chovatelia a ich organizácie z praxe mohli využívať a mali k nich neobmedzený prístup.
(79)
Využívajú sa dva veľké informačné kanály: kanál profesijných chovateľských organizácií a kanál chovateľského ústavu, prostredníctvom technických a hospodárskych publikácií hromadne poskytovaných chovateľom a odborným pracovníkom.
(80)
Vzhľadom na to, že práce majú charakter všeobecného významu, nepredpokladá sa žiadne komerčné využitie výsledkov. Skutočný prospech z týchto akcií majú všetci chovatelia hovädzieho dobytka a oviec, ktorým sú sprostredkované teoretické aj praktické výsledky prác.
(81)
Financované štúdie nevedú k žiadnym priamym platbám výrobcom ani spracovateľom.
5. PRÍSPEVKY ZA DOVEZENÉ ZVIERATÁ A MÄSO
5.1. K PRÍSPEVKOM PRE INTERBEV
(82)
Vo veci zdaňovania mäsa dovezeného do Francúzska pochádzajúceho z chovov iných členských štátov alebo tretích krajín Komisia mohla na základe informácií opakovane poskytnutých francúzskymi orgánmi konštatovať, že medzirezortnými vyhláškami o rozšírení platnosti medziodvetvových dohôd z roku 1995 a 2001 boli z rozsahu pôsobnosti vždy vylúčené príspevky za dovezené mäso.
5.2. K PRÍSPEVKOM FNE
(83)
Komisia napokon zdôraznila skutočnosť, že príspevky odvádzané v prospech FNE sa mohli uplatňovať na zvieratá chované mimo štátneho územia, ale dovezené do Francúzska s cieľom ich zabitia na bitúnkoch.
(84)
V liste zo 6. októbra 2003 si francúzske orgány uvedomili závažnosť tejto námietky z hľadiska zásad práva Spoločenstva. Zaviazali sa teda zmeniť a doplniť znenie dohody v zmysle vylúčenia príspevkov za zvieratá chované mimo vnútroštátneho územia, ale dovezené do Francúzska s cieľom ich zabitia na bitúnkoch. Francúzske orgány navrhli, že doručia Komisii nové znenie hneď po formálnom schválení a podpise novej dohody.
(85)
Dodali však, že dovoz živých zvierat bol v praxi len okrajovou záležitosťou, a nevznikalo ním riziko narušenia hospodárskej súťaže. Podľa colných orgánov predstavoval dovezený „vykŕmený hovädzí dobytok“24 933 kusov v roku 2001 a 22 250 kusov v roku 2002. Počet zvierat zabitých na území Francúzska predstavuje rádovo 4 milióny kusov, dovoz živých zvierat teda tvorí len 0,58 % z celkového počtu zabitých zvierat. Okrem toho viac než 70 % dovozu tvoria zvieratá vysokej mäsitosti a ceny, určené špecifickej skupine spotrebiteľov na severe Francúzska. Vzhľadom na priemerné ceny dovozu týchto zvierat (podľa colných orgánov: 1,50 EUR/kg živej hmotnosti, teda 2,5 EUR/kg netto) musel byť poplatok FNE odvádzaný za tieto zvieratá rádovo na úrovni tisíciny hodnoty zvieraťa.
(86)
Podľa francúzskych orgánov boli získané povinné dobrovoľné príspevky na jednej strane minimálne, pretože často, neskôr sústavne, sa platby za dovezené zvieratá neodvádzali, a na strane druhej výška dotknutého povinného dobrovoľného príspevku v pomere k hodnote zvierat bola tak nízka, že nemohla spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. Francúzske orgány v liste z 24. mája 2011 predložili príklady výpočtu príspevkov a vyhlásenia podnikov preukazujúce, že v niektorých prípadoch bolo možné uplatniť postup vrátenia tohto príspevku hoci to nebolo povinné.
(87)
Listom z 13. septembra 2005 a z 24. mája 2011 francúzske orgány potvrdili, že od roku 2003 sa príspevok FNE odvádzal len za zvieratá chované a zabité vo Francúzsku (20).
6. PRÍSPEVKY ZA ZVIERATÁ A MÄSO VYVEZENÉ DO INÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
6.1. K PRÍSPEVKOM PRE INTERBEV
(88)
Pokiaľ ide o príspevok odvádzaný za mäso vyvezené do iných členských štátov, Komisia pripomenula riziko diskriminácie spojené so systémom príspevkov, ktorý by nezohľadňoval vývoz niektorých výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príspevok, mimo vnútroštátneho územia, a vyjadrila obavu, že takéto opatrenie zvýhodňuje domáce výrobky uvádzané na trh vo Francúzsku.
(89)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 16 a nasl., na mäso vyvezené do iných členských štátov sa vzťahoval povinný dobrovoľný príspevok vo výške 0,0126 EUR/kg a na základe medziodvetvovej dohody z 12. júna 2001, povinný dobrovoľný príspevok vo výške 0,024 EUR/kg. Na základe uvedenej medziodvetvovej dohody bol stanovený takisto systém náhrady vo výške 0,010 EUR/kg.
(90)
V liste z 24. mája 2011 francúzske orgány poskytli vysvetlenie, pokiaľ ide o povinné dobrovoľné príspevky vzťahujúce sa na zvieratá vyvážané do iných členských štátov, s cieľom dokázať, že uvedené povinné dobrovoľné príspevky boli úmerné ziskom z akcií financovaných z týchto príspevkov.
(91)
Francúzske orgány vysvetlili, že vývoz živých zvierat sa týkal odstavených teliat. Ako sa uvádza v odôvodneniach 17 a nasl., na tieto zvieratá sa vzťahoval povinný dobrovoľný príspevok, ktorý sa počítal na základe počtu kusov a nie na kilogram mäsa.
(92)
Francúzske orgány predložili výpočet umožňujúci posúdiť rovnocennosť hmotnosti na kus a na kilogram. V medziodvetvovej dohode z 25. júla 1995 sa totiž uvádza, že povinný dobrovoľný príspevok za zabitie na bitúnku bol 0,084 FRF/kg jatočného tela a že povinný dobrovoľný príspevok za vývoz živých zvierat bol 7 FRF za kus veľkého hovädzieho dobytka (článok 4). Odstavené teľa váži asi 250 až 280 kg živej hmotnosti, čo predstavuje priemernú hmotnosť mäsa (pomer 65 %) 163 kg. Vzhľadom na to sa príspevok 7 FRF za kus rovnal príspevku vo výške 0,042 FRF/kg, porovnateľnému s polovicou príspevku odvádzaného za mäso.
(93)
V medziodvetvovej dohode z 12. júna 2001 sa táto úprava prevzala, pričom bola dodržaná rovnaká ekvivalencia. Sumy (v eurách) boli takéto: povinný dobrovoľný príspevok za porážku vo výške 0,024 EUR/kg jatočného tela (článok 2) a povinný dobrovoľný príspevok za vývoz živých zvierat vo výške 1,7 EUR/kus veľkého hovädzieho dobytka (článok 4). Príspevok 1,7 EUR/kus veľkého hovädzieho dobytka sa rovnal príspevku vo výške 0,0104 EUR/kg, porovnateľnému s polovicou príspevku odvádzaného za mäso.
(94)
Francúzske orgány odhadujú, že celkové príjmy (38 136 670 EUR) pochádzajúce z povinného dobrovoľného príspevku, ktorý sa odviedol za výrobky vyvezené do iných členských štátov (živé zvieratá a mäso), predstavoval 15 % celkovej výšky príjmov pochádzajúcich zo všetkých povinných dobrovoľných príspevkov odvedených Interbevu v období od roku 1995 do 2004 (teda 252 855 282 EUR). Vzhľadom na uplatňovanie komplexného prístupu v rokoch 1995 - 2004 sa francúzske orgány domnievajú, že uvedené príjmy sú stanovené primerane v pomere k akciám, ktoré by sa vzťahovali na výrobky vyvezené do iných členských štátov.
(95)
Francúzske orgány takisto uviedli, že na zvieratá a mäso odoslané mimo Francúzska sa vzťahovali jednak akcie realizované mimo vnútroštátneho územia, predstavujúce 21 490 848 EUR, a zároveň akcie v prospech všetkých zvierat a výrobkov bez ohľadu na ich určenie. Francúzske orgány sa domnievajú, že z tejto sumy vynaloženej na akcie v prospech všetkých zvierat a výrobkov vo výške 91 231 075 EUR, sa možno oprávnene domnievať, že na financovanie akcií realizovaných mimo vnútroštátneho územia sa použilo iba 28 280 000 EUR.
(96)
Akciami osobitne zameranými na vyvezené zvieratá a výrobky boli najmä propagačné akcie (napríklad: medzinárodné veľtrhy, odborné informačné semináre a akcie zamerané na styk s verejnosťou, zelený týždeň v Berlíne, kurzy porciovania v zahraničí). Akciami zameranými na všetky zvieratá a výrobky bez ohľadu na trh určenia, vo Francúzsku a mimo Francúzska, boli najmä reklamné akcie ako kampaň týkajúca sa „hovädzieho mäsa vysokej kvality európskeho pôvodu“, drobov, „plemien na mäso“, a niekoľko výskumov v oblasti bezpečnosti potravín, dobrých životných podmienok zvierat, riadenia kvality, typických vlastností výrobkov, postupov certifikácie a vysledovateľnosti hovädzieho mäsa, ktorých výsledky boli sprostredkované širokej verejnosti vo Francúzsku, ako aj mimo Francúzska.
(97)
Francúzske orgány odhadujú, že na výrobky vyvezené mimo Francúzska sa vzťahovali akcie medziodvetvia v celkovej výške 49 770 000 EUR. Túto sumu je potrebné porovnať s povinnými dobrovoľnými príspevkami, ktoré bolo potrebné za ne odviesť, teda 38 136 670 EUR. Podiel povinných dobrovoľných príspevkov uhradených za francúzske výrobky vyvezené v období rokov 1995 - 2004 bol vyvážený v pomere k úžitku z akcií financovaných Interbevom.
6.2. K PRÍSPEVKOM FNE
(98)
V liste z 13. septembra 2005 francúzske orgány potvrdili, že za vyvezené výrobky ako také sa neodvádzal žiadny príspevok v prospech FNE.
IV. POSÚDENIE POMOCI
(99)
Články 107 a 108 ZFEÚ sa uplatňujú na všetky poľnohospodárske výrobky uvedené v jej prílohe I, podliehajúce spoločnej organizácii trhu (všetky poľnohospodárske výrobky, okrem konského mäsa, medu, kávy, alkoholu poľnohospodárskeho pôvodu, octu získaného z alkoholu a korku) v súlade s jednotlivými nariadeniami, ktoré upravujú spoločnú organizáciu príslušných trhov.
1. EXISTENCIA POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ
(100)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(101)
Články 107 až 109 ZFEÚ sa v čase rozhodujúcom pre dané skutočnosti stali uplatniteľnými v sektore hovädzieho mäsa článkom 40 nariadenia Rady (ES) č. 1254/99 (21) o spoločnej organizácii trhu s týmito výrobkami. Pred prijatím tohto nariadenia sa stali uplatniteľnými v tom istom sektore článkom 24 nariadenia Rady (EHS) č. 805/68 z 27. júna 1968 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím mäsom (22). V sektore ovčieho a kozieho mäsa sa stali uplatniteľnými článkom 23 nariadenia Rady (ES) č. 2529/2001 z 19. decembra 2001 o spoločnej organizácii trhu s ovčím a kozím mäsom (23). Pred prijatím tohto nariadenia sa stali uplatniteľnými v tom istom sektore článkom 22 nariadenia Rady (ES) č. 2467/98 z 3. novembra 1998 o spoločnej organizácii trhu s ovčím a kozím mäsom (24) a pred jeho prijatím článkom 27 nariadenia Rady (EHS) č. 3013/89 z 25. septembra 1989 o spoločnej organizácii trhu s ovčím a kozím mäsom (25).
(102)
Články 107 až 109 ZFEÚ sa v súčasnosti stali uplatniteľnými v oboch sektoroch uvedených v odôvodneniach 32 a nasl. tohto rozhodnutia článkom 180 nariadenia (26) Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhu) (27).
1.1. EXISTENCIA SELEKTÍVNEJ VÝHODY
(103)
Podľa Súdneho dvora sa za pomoc považujú zásahy, ktoré v akejkoľvek podobe môžu priamo alebo nepriamo zvýhodňovať niektoré podniky, alebo ktoré možno považovať za hospodárske zvýhodnenie, ktoré by prijímajúci podnik nedostal v bežných trhových podmienkach (28). V danom prípade poskytnutá podpora zvýhodnila niektoré podniky pôsobiace v sektore chovu hovädzieho dobytka alebo oviec uskutočnením akcií, ktoré by mohli byť prospešné pre výrobcov alebo pre sektory odvetví, ktoré zastupuje Interbev.
(104)
Rovnako podľa judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc považujú aj zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú dotáciou v presnom zmysle slova, majú podobný charakter a rovnaké účinky (29).
(105)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, o tej je potrebné rozhodnúť na úrovni možných príjemcov akcií v prospech odvetvia mäsa, ako aj predmetných medziodvetvových príspevkov a ich financovania. V danom prípade poskytnutá podpora zvýhodnila niektoré podniky pôsobiace v sektore chovu hovädzieho dobytka alebo oviec uskutočnením akcií, ktoré by mohli byť prospešné pre výrobcov v tomto odvetví.
1.2. POMOC POSKYTNUTÁ ŠTÁTOM ALEBO ZO ŠTÁTNYCH PROSTRIEDKOV
(106)
V súlade s judikatúrou Súdneho dvora, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, je v prvom rade potrebné, aby bola udelená priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov a v druhom rade, aby za ňu bol zodpovedný štát (30).
(107)
Pokiaľ ide o povahu príspevkov v danom prípade (povinné dobrovoľné príspevky), Komisia usudzuje, že ide o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje. Komisia založila svoje posúdenie na týchto odôvodneniach.
(108)
Predovšetkým je potrebné zdôrazniť, že v súlade s ustálenou judikatúrou a najmä bodom 139 v rozsudku Salvat (31) nie je rozlišovanie medzi súkromnými a verejnými inštitúciami „určujúci prvok na uplatňovanie pravidiel zmluvy o štátnej pomoci“. V rozsudku Ladbroke (32) sa okrem toho veľmi jasne uvádza, že článok 107 ods. 1 ZFEÚ „zahŕňa všetky peňažné prostriedky, ktoré môže verejný sektor skutočne použiť na podporu podnikov, pričom nie je podstatné, či tieto prostriedky sú trvalou súčasťou majetku tohto sektora, alebo nie. Preto aj keď prostriedky […] nie sú trvale v držbe štátu, skutočnosť, že sú neustále pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, stačí na to, aby boli kvalifikované ako štátne prostriedky a aby uvedené opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy.“
(109)
Na základe tejto judikatúry Komisia predovšetkým usudzuje, že skutočnosť, že dané povinné dobrovoľné príspevky sú príspevkami súkromného sektora a nie sú v trvalej držbe štátu, nepostačuje k záveru, že nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia na tieto účely musí preskúmať aj úroveň kontroly vykonávanej štátom vzhľadom na príjmy z uvedených povinných dobrovoľných príspevkov a schopnosť štátu smerovať využívanie prostriedkov na financovanie opatrení pomoci.
(110)
V skúmanom prípade Komisia uvádza, že súhlas vlády, vyjadrený uznaním Interbevu, je nevyhnutným predpokladom pre zavedenie povinných dobrovoľných príspevkov. Preto aj keď je Interbev subjektom súkromného práva, jeho spôsobilosť ustanoviť povinné dobrovoľné príspevky vo svojom sektore činnosti je podriadená schváleniu jeho fungovania a jeho cieľov štátom (pozri odôvodnenie 14 tohto rozhodnutia).
(111)
V poľnohospodárskom zákonníku sa takisto ustanovuje, že príspevky sa stávajú povinnými pre všetkých členov zainteresovaného odvetvia rozšírením ich platnosti medzirezortnou vyhláškou (pozri odôvodnenie 10 tohto rozhodnutia). Z toho vyplýva, že na to, aby bol tento druh príspevkov účinný v celom rozsahu, je potrebné prijatie aktu štátnym orgánom (33).
(112)
Na základe týchto skutočností Komisia konštatuje, že posudzované povinné dobrovoľné príspevky možno považovať za štátne zdroje pod kontrolou štátu.
(113)
V druhom rade, využívanie príjmov z povinných dobrovoľných príspevkov je určené cieľmi a rámcom fungovania medziodvetvia, ako sú ustanovené v poľnohospodárskom zákonníku (pozri odôvodnenia 7 až 10). Štát má tak schopnosť smerovať využívanie prostriedkov získaných z povinných dobrovoľných príspevkov na financovanie opatrení pomoci realizovaných Interbevom. Výhody, ktoré Interbev poskytol, tak možno považovať za výhody, za ktoré je zodpovedný štát.
(114)
Okrem toho je potrebné pripomenúť, že Súdny dvor vo veci C-345/02 Pearle (34) vyčlenil niekoľko znakov, na základe ktorých možno určiť, či parafiškálne dane treba, alebo nie považovať za štátne zdroje, za ktoré je zodpovedný štát, ak ich vyberá medziodvetvová organizácia v prospech svojich členov.
(115)
V súlade s kontrolnými otázkami, ktoré navrhol Súdny dvor v tejto veci, sa povinné príspevky vyzbierané sprostredkovateľskou organizáciou zastupujúcou podniky určitých hospodárskych sektorov nepovažujú za štátne zdroje, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
uvedené opatrenie je ustanovené profesijnou skupinou, ktorá zastupuje podniky a zamestnancov v danom sektore a nie je len nástrojom uplatňovania politík štátu;
b)
ciele uvedeného opatrenia sú v celom rozsahu financované z príspevkov podnikov v danom sektore;
c)
podmienky financovania a percento/výška príspevkov sú ustanovené zástupcami zamestnávateľov a zamestnancov v rámci profesijnej skupiny, bez zásahu štátu;
d)
príspevky sa musia použiť na financovanie opatrenia bez toho, aby do toho mohol zasahovať štát.
(116)
Je však zrejmé, že dané opatrenie nespĺňa všetky podmienky rozsudku Pearle. Predovšetkým, vznik, poslanie a fungovanie Interbevu sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi (pozri odôvodnenia 10 a 14) a na jeho financovanie z povinného dobrovoľného príspevku je potrebný zásah na úrovni štátu (pozri odôvodnenie 10). Okrem toho, v článku 632-2-1 poľnohospodárskeho zákonníka sa ustanovuje, že medziodvetvia prispievajú k vykonávaniu národných hospodárskych politík a politík Európskej únie a môžu byť uprednostnené pri poskytovaní štátnej pomoci. Interbev teda možno považovať za nástroj vykonávania politiky podporovanej štátom na realizáciu aktivít vo všeobecnom záujme medziodvetvia (pozri odôvodnenia 40 a 61 a nasl.). Okrem toho, v zmysle stanov Interbevu môže byť rozpočet medziodvetvia dotovaný priamou subvenciou štátu. Napokon, pokiaľ ide o všeobecný význam financovaného výskumu (pozri odôvodnenie 10), nemožno ho v danom prípade s istotou potvrdiť, keďže príjemcovia pomoci sú vždy platiteľmi daní.
(117)
So zreteľom na uvedené odôvodnenia Komisia dospela k názoru, že za uvedené opatrenia zodpovedá štát a sú financované zo štátnych zdrojov.
1.3. OVPLYVNENIE OBCHODU A NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE
(118)
Do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ patrí pomoc, ktorá okrem iného narúša hospodársku činnosť a obchod medzi členskými štátmi. Toto kritérium predpokladá, že príjemcovia pomoci vykonávajú hospodársku činnosť.
(119)
S cieľom stanoviť, či táto pomoc patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, treba napokon zistiť, či táto pomoc môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž.
(120)
Súdny dvor konštatoval, že ak výhoda poskytnutá niektorým členským štátom posilňuje postavenie niektorej kategórie podnikov v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi pri obchodovaní v rámci Spoločenstva, tieto podniky treba považovať za ovplyvnené touto výhodou (35), čo stačí ako dôkaz existencie narušenia hospodárskej súťaže.
(121)
Skutočnosť, že dochádza k obchodu medzi členskými štátmi v sektore mäsa je dostatočne preukázaná existenciou spoločnej organizácie trhu v tomto sektore (36). Pre ilustráciu, obchodné výmeny v rámci Spoločenstva v sektore mäsových výrobkov vo Francúzsku predstavovali približne 15 % všetkých obchodných výmen v Únii, pokiaľ ide o uvedené výrobky (37).
(122)
Poskytnutá pomoc teda môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, keďže zvýhodňuje domácu produkciu na úkor produkcie iných členských štátov. Sektor mäsa bol totiž v čase rozhodujúcom pre dané skutočnosti, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, mimoriadne otvorený hospodárskej súťaži na úrovni Spoločenstva, a teda veľmi citlivý na všetky opatrenia v prospech produkcie v niektorom členskom štáte.
1.4. ZÁVERY O CHARAKTERE „POMOCI“ V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ
(123)
Na základe uvedených odôvodnení sa Komisia domnieva, že v danom prípade opatrenia v prospech prijímateľov poskytujú týmto prijímateľom výhodu, ktorú iné subjekty nemôžu získať, a narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov výrobkov, pokiaľ narúša obchod medzi členskými štátmi.
(124)
Vzhľadom na tieto dôvody Komisia dospela k názoru, že na uvedené opatrenie sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ a že uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc.
2. SKÚMANIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI
2.1. DOSAH ROZHODNUTIA
(125)
Francúzske orgány usudzujú, že uvedené rozhodnutie by sa malo vzťahovať iba na medziodvetvovú dohodu z 12. júna 2001, ako sa už vysvetlilo (pozri odôvodnenie 56).
(126)
Komisia v rámci pomoci NN 34/95 nemala k dispozícii informácie týkajúce sa príspevkov FNE alebo systému financovania pomoci v tomto prípade (38). Okrem toho sa jej stanovisko týkalo iba podpory investícií v prospech niektorých chovateľov, najmä na účely prvého nákupu zvierat. Komisia takisto nezaujala stanovisko k systému povinného dobrovoľného príspevku alebo k pomoci na zlepšovanie genetických kvalít, genetickému informačnému systému, biotechnológiám a hospodárskym štúdiám, ako aj k propagačným akciám, technickej pomoci, výskumu a experimentálnej činnosti financovaným z príspevkov pre Interbev, ktoré neboli oznámené v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
(127)
Francúzsko uviedlo tieto akcie v liste z 29. apríla 1996 v rámci spisu NN 49/1996, ale len pokiaľ ide o aktivity organizované prostredníctvom FNE.
(128)
V odpovedi na tento list si Komisia listom z 30. mája 1996 (VI/021559) ešte vyžiadala doplňujúce informácie s cieľom pochopiť charakter a dosah finančných nástrojov, ktoré uľahčujú reštrukturalizáciu chovateľských subjektov zapojených do identifikácie a šľachtenia zvierat, ako aj akcie zamerané na rozvoj. Komisia takisto požiadala o vyplnenie popisného hárku. Francúzske orgány však na tento list neodpovedali a Komisia sa nikdy nevyjadrila k zlučiteľnosti uvedených činností s vnútorným trhom. Komisia začala voči uvedenej pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ listom z 9. júla 2003 (39).
(129)
Medziodvetvové dohody z 15. júna 1994 v prospech chovateľského fondu a z 18. decembra 1995 v prospech Interbevu, ako aj štátna pomoc financovaná na základe týchto dohôd by sa teda mali preskúmať na základe pravidiel o štátnej pomoci, keďže neboli predmetom schvaľovania Komisiou.
(130)
V dôsledku toho sa toto rozhodnutie vzťahuje takisto na dohodu z 15. júna 1994 v prospech FNE a na dohodu z 18. decembra 1995 v prospech Interbevu. Pri skúmaní týchto dohôd sa Komisia nevyjadrila k akciám financovaným z uvedených medziodvetvových príspevkov.
(131)
Ako sa uvádza v odôvodnení 57, francúzske orgány implicitne prijali tento výklad.
2.2. UPLATŇOVANIE ČLÁNKU 107 ODS. 3 ZFEÚ
(132)
V článku 107 ZFEÚ sa uvádzajú výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci so ZFEÚ, hoci niektoré z nich sa zjavne neuplatňujú, najmä výnimky uvedené v odseku jeho 2. Ani francúzske orgány sa na ne neodvolali.
(133)
Výnimky uvedené v článku 107 ods. 3 zmluvy sa musia striktne vyložiť pri skúmaní každého programu pomoci určeného regiónu alebo sektoru, alebo každého individuálneho prípadu uplatnenia všeobecných schém pomoci. Môžu sa udeliť najmä a výlučne v prípade, keď by Komisia mohla preukázať, že pomoc je potrebná na uskutočnenie jedného z uvedených cieľov. Udelenie uvedených výnimiek z pomoci, ktorá nezahŕňa takúto protihodnotu, by znamenalo umožniť zásah do obchodu medzi členskými štátmi a bezdôvodné narušenie hospodárskej súťaže vzhľadom na záujem Spoločenstva, a v tejto súvislosti umožniť neoprávnené výhody hospodárskym subjektom niektorých členských štátov.
(134)
Komisia sa domnieva, že uvedená pomoc nie je určená na podporu hospodárskeho rozvoja regiónov s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a). Nie je určená ani na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b). Pomoc nie je určená ani na podporu kultúry alebo zachovania kultúrneho dedičstva v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. d).
(135)
V článku 107 ods. 3 písm. c) sa však ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc určenú na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Na udelenie výnimky ustanovenej v uvedenom článku je nevyhnutné, aby pomoc prispela k rozvoju uvedeného sektora.
2.3. URČENIE USMERNENÍ UPLATNITEĽNÝCH NA NEOZNÁMENÉ OPATRENIA
(136)
V súlade s bodom 194 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (40) sa má každá neoprávnene poskytnutá pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (41) posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá (42).
(137)
Osobitné usmernenia pre poľnohospodárstvo sa uplatňujú od 1. januára 2000. Každá pomoc poskytnutá po tomto dátume musí sa teda musí posudzovať na základe usmernení uplatniteľných v danom období. Od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006 sa uplatňovali usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva. Od 1. januára 2007 sa uplatňujú usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013.
(138)
Naopak, každá pomoc poskytnutá pred týmto dátumom sa musí prípadne posudzovať na základe ustanovení a postupov uplatniteľných do 1. januára 2000.
2.4. ZLUČITEĽNOSŤ POVINNÝCH DOBROVOĽNÝCH PRÍSPEVKOV SO SYSTÉMOM SPOLOČNEJ ORGANIZÁCIE TRHU
(139)
V otázke zlučiteľnosti povinných dobrovoľných príspevkov so systémom spoločnej organizácie trhu v kontexte rozsudku Freskot z 22. mája 2003 (43) Komisia usudzuje, že v danom prípade povinné dobrovoľné príspevky priamo ani nepriamo neovplyvňujú ceny dotknutých konečných výrobkov, pretože odvádzané platby neovplyvňovali ceny výrobkov stanovené voľným trhom. Náklady zaťažujúce upravené mäsové výrobky a chované zvieratá sú tak neutralizované výhodou plynúcou z financovaných aktivít. Vplyv príspevkov na ceny možno teda považovať za veľmi obmedzený.
(140)
Na základe poskytnutých informácií nevznikli proti financovaniu tohto režimu žiadne námietky.
2.5. ANALÝZA AKCIÍ NA ZÁKLADE UPLATNITEĽNÝCH USTANOVENÍ
2.5.1. Akcie realizované z príspevkov za mäso
2.5.1.1. Propagácia
(141)
Zlučiteľnosť pomoci na propagáciu poskytnutej pred 1. januárom 2002 by sa mala overiť na základe rámca pre štátnu pomoc na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov a určitých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe II k Zmluve o EHS (44) a zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na propagáciu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a niektorých výrobkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe I (45).
(142)
Rámec z roku 1987, ako aj usmernenia z roku 2002 vychádzajú v podstate z rovnakých zásad. Sú v nich ustanovené negatívne a pozitívne kritériá, ktoré musia dodržiavať všetky vnútroštátne schémy pomoci. Nesmie ísť o propagačné akcie v rozpore s článkom 34 ZFEÚ alebo so sekundárnym právom Spoločenstva, ani o akcie zamerané v závislosti od určených podnikov. Z informácií, ktoré zaslali francúzske orgány, možno usúdiť, že ciele týchto opatrení budú zhodné s viacerými pozitívnymi kritériami uvedenými v uvedenom rámci a usmerneniach, pretože niektoré z nich budú v súlade s cieľom vysporiadania sa s prebytkovými poľnohospodárskymi výrobkami, a iné s cieľom vývoja vysoko kvalitných výrobkov a výrobkov zdravej výživy.
(143)
Francúzske orgány okrem toho vysvetlili, že cieľom odkazov propagačných akcií nie je odradiť spotrebiteľov od kúpy výrobkov iných členských štátov ani poškodiť povesť uvedených výrobkov, a že ich cieľom nie je zvýhodniť značku konkrétneho podniku alebo individuálneho výrobcu.
(144)
Pokiaľ ide o určenie stropu pomoci, reklamná činnosť môže byť financovaná do výšky 50 % zo štátnych zdrojov, pričom zostatok musia poskytnúť profesijné a medziodvetvové organizácie, ktoré sú príjemcami pomoci, buď z dobrovoľných príspevkov, alebo z výberu parafiškálnych daní, alebo povinných príspevkov. V danom prípade sú opatrenia v plnej miere financované z parafiškálnych daní, a financovanie zo strany podnikov tak dosahuje podiel 50 % nákladov na ne.
(145)
Komisia usudzuje, že v danom prípade štátna pomoc poskytnutá na financovanie propagačných akcií splnila kritériá ustanovené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva.
2.5.1.2. Technická pomoc
(146)
Zlučiteľnosť pomoci na technickú podporu poskytnutej pred 1. januárom 2000 by sa mala preskúmať na základe postupu Komisie vychádzajúceho z návrhu vhodných opatrení vzhľadom na pomoc poskytnutú členskými štátmi v sektore chovu a produktov živočíšnej výroby (46) a zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume na základe usmernení pre poľnohospodárstvo (47).
(147)
Postup Komisie pred rokom 2000 a usmernenia pre poľnohospodárstvo prijaté v roku 2000 v podstate vychádzajú z rovnakých zásad. Poskytnutá pomoc vo výške 100 % oprávnených výdavkov je teda povolená najmä pokiaľ ide o technickú pomoc spočívajúcu v poskytovaní informácií a pomoci v oblasti účtovníctva, akcie zamerané na popularizáciu nových postupov, ako aj na odbornú prípravu pracovníkov v poľnohospodárstve.
(148)
Súčasne s prijatím usmernení v roku 2000 bola pridaná nová podmienka v tom zmysle, že pomoc musí byť dostupná všetkým oprávneným osobám, ktoré pôsobia v danej oblasti na základe objektívne stanovených podmienok, a že celková výška udelenej pomoci nesmie presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu na obdobie troch rokov alebo v prípade malých a stredných podnikov 50 % oprávnených nákladov, pričom sa uplatňuje najvyššia suma. Francúzske orgány vysvetlili, že kritérium prístupu všetkých odborníkov, ktorí by mohli mať záujem, k realizovaným prácam je v plnej miere splnené. Na základe informácií, ktoré poskytli francúzske orgány, najmä pokiaľ ide o veľmi vysoký počet príjemcov pomoci, Komisia usudzuje, že kritérium týkajúce sa stropu pomoci je splnené.
(149)
Komisia usudzuje, že v danom prípade štátna pomoc poskytnutá na financovanie technickej pomoci splnila kritériá ustanovené v príslušných uplatniteľných právnych predpisoch Spoločenstva.
2.5.1.3. Výskum a experimentálna činnosť
(150)
Zlučiteľnosť pomoci na výskum a experimentálnu činnosť poskytnutej pred 1. januárom 2000 by sa mala overiť na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a rozvoj a oznámenia Komisie o zmene a doplnení uvedeného rámca, a zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume na základe usmernení pre poľnohospodárstvo, ktoré v bode 17 odkazujú na uvedený rámec.
(151)
V rámcových ustanoveniach Spoločenstva sa spresňuje, že miera pomoci až do výšky 100 % je zlučiteľná s vnútorným trhom aj v prípade, ak by sa výskumu a rozvoju venovali podniky, pokiaľ sú vo všetkých prípadoch splnené tieto štyri podmienky:
a)
pomoc musí byť vo všeobecnom záujme príslušného konkrétneho sektora, pričom nesmie spôsobiť neoprávnené narušenie hospodárskej súťaže v iných sektoroch;
b)
informácia musí byť uverejnená v príslušných denníkoch s aspoň celoštátnou distribúciou, ktorá sa neobmedzuje na členov konkrétnej organizácie tak, aby sa zaručilo, že každý prevádzkovateľ, ktorý by sa o túto činnosť mohol prípadne zaujímať, môže byť jednoducho informovaný o tom, že bola alebo je zavedená a že výsledky sú alebo budú zainteresovaným stranám poskytnuté na požiadanie. Táto informácia sa neuverejní neskôr ako akákoľvek informácia, ktorá by sa mohla poskytnúť členom konkrétnej organizácie;
c)
výsledky prác sa poskytnú na účely ich využívania všetkým zúčastneným stranám, vrátane príjemcu pomoci, za rovnakých podmienok z hľadiska nákladov aj času;
d)
pomoc spĺňa podmienky ustanovené v prílohe 2 Vnútorná podpora: základ pre oslobodenie od záväzkov na zníženie k dohode o poľnohospodárstve uzatvorenej počas uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní (48).
(152)
Francúzske orgány v tejto veci vysvetlili, že výskum a technické experimenty, ktoré realizuje Interbev, sú prospešné pre všetky subjekty odvetvia. Okrem toho, združenie šíri získané poznatky a technické odporúčania prostredníctvom školení a distribúciou dokumentácie, oznamov, zhrnutí, informačných letákov, a na elektronických médiách. Každý chovateľ, prevádzkovateľ bitúnku, mäsiar, spracovateľ alebo predajca v odvetví hovädzieho dobytka a oviec môže na požiadanie, bez rozdielu a v rovnakom čase ako ktokoľvek iný, získať informácie o výsledkoch výskumov a má prístup k syntézam výskumov. Francúzske orgány napokon ubezpečili o tom, že na uvedené akcie sa výrobcom ani spracovateľom neposkytuje žiadna priama platba a že spĺňajú medzinárodné obchodné podmienky, ku ktorým sa Európska únia zaviazala.
(153)
Komisia usudzuje, že v danom prípade štátna pomoc poskytnutá na financovanie výskumu a experimentálnej činnosti splnila kritériá ustanovené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva.
2.5.2. Akcie, ktorých realizáciu zabezpečuje FNE
2.5.2.1. Technická pomoc
(154)
Zlučiteľnosť pomoci na technickú pomoc poskytnutej pred 1. januárom 2000 by sa mala preskúmať na základe postupu Komisie vychádzajúceho z návrhu vhodných opatrení vzhľadom na pomoc poskytnutú členskými štátmi v sektore chovu a produktov živočíšnej výroby (49) a zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume na základe usmernení pre poľnohospodárstvo (50).
(155)
Postup Komisie uplatniteľný pred rokom 2000 a usmernenia pre poľnohospodárstvo prijaté v roku 2000 v podstate vychádzajú z rovnakých zásad. Poskytnutá pomoc vo výške 100 % oprávnených výdavkov je teda povolená, najmä pokiaľ ide o technickú pomoc spočívajúcu v poskytovaní informácií a pomoci v oblasti účtovníctva, akcie zamerané na popularizáciu nových postupov, ako aj na odbornú prípravu pracovníkov v poľnohospodárstve.
(156)
Súčasne s prijatím usmernení v roku 2000 bola pridaná nová podmienka v tom zmysle, že pomoc musí byť dostupná všetkým oprávneným osobám, ktoré pôsobia v danej oblasti na základe objektívne stanovených podmienok, a že celková výška udelenej pomoci nesmie presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu na obdobie troch rokov alebo v prípade malých a stredných podnikov 50 % oprávnených nákladov, pričom sa uplatňuje najvyššia suma.
(157)
Francúzske orgány zdôraznili, že všetky financované akcie sú skutočne vo všeobecnom záujme všetkých chovateľov hovädzieho dobytka alebo oviec; v žiadnom prípade nejde o akcie, ktoré by prinášali úžitok jednotlivým prevádzkovateľom alebo osobitným skupinám prevádzkovateľov.
(158)
Finančná účasť FNE väčšinou nedosahuje 50 % nákladov na prácu a výskumy. V niektorých ojedinelých projektoch môže presiahnuť 50 %, ale miera pomoci v žiadnom prípade nepresahuje 100 %.
(159)
Pri financovaní hospodárskych štúdií sa na jednej strane dbá na dodržanie stropu 100 000 EUR na chovateľa na obdobie troch rokov, na druhej strane na dodržanie pravidla prístupu všetkých chovateľov k ich výsledkom.
(160)
Komisia usudzuje, že v danom prípade štátna pomoc poskytnutá na financovanie technickej pomoci splnila kritériá ustanovené v príslušných uplatniteľných právnych predpisoch Spoločenstva.
2.5.2.2. Výskum a experimentálna činnosť
(161)
Zlučiteľnosť pomoci na výskum a experimentálnu činnosť poskytnutej pred 1. januárom 2000 by sa mala overiť na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a rozvoj a oznámenia Komisie o zmene a doplnení uvedeného rámca, a zlučiteľnosť pomoci poskytnutej po tomto dátume na základe usmernení pre poľnohospodárstvo, ktoré v bode 17 odkazujú na uvedený rámec.
(162)
V rámci Spoločenstva sa upresňuje, že miera pomoci, ktorá môže dosiahnuť 100 %, je zlučiteľná s vnútorným trhom, a to aj v prípade, ak by sa výskumu a rozvoju venovali podniky, pokiaľ sú vo všetkých prípadoch splnené tieto štyri podmienky:
a)
pomoc musí byť vo všeobecnom záujme príslušného konkrétneho sektora, pričom nesmie spôsobiť neoprávnené narušenie hospodárskej súťaže v iných sektoroch;
b)
informácia musí byť uverejnená v príslušných denníkoch s aspoň celoštátnou distribúciou, ktorá sa neobmedzuje na členov konkrétnej organizácie tak, aby sa zaručilo, že každý subjekt, ktorý by sa o túto činnosť mohol prípadne zaujímať, môže byť jednoducho informovaný o tom, že bola alebo je zavedená a že výsledky sú alebo budú zainteresovaným stranám poskytnuté na požiadanie. Táto informácia sa neuverejní neskôr ako akákoľvek informácia, ktorá by sa mohla poskytnúť členom konkrétnej organizácie;
c)
výsledky prác sa poskytnú na účely ich využívania všetkým zúčastneným stranám, vrátane príjemcu pomoci, za rovnakých podmienok z hľadiska nákladov aj času;
d)
pomoc spĺňa podmienky ustanovené v prílohe 2 Vnútorná podpora: základ pre oslobodenie od záväzkov na zníženie k dohode o poľnohospodárstve uzatvorenej počas uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní.
(163)
V danom prípade sa údaje z každej hospodárskej štúdie, ako aj údaje zozbierané k záveru každého výskumného programu, sú v konečnej podobe šírené širokému okruhu odborníkov. Výsledky všetkých prác, na ktoré fond poskytol pomoc, sa systematicky uverejňujú a šíria, aby ich chovatelia a ich organizácie z praxe mohli využívať a mali k nich rovnocenný prístup.
(164)
Využívajú sa dva veľké informačné kanály: kanál profesijných chovateľských organizácií a kanál chovateľského ústavu, prostredníctvom technických a hospodárskych publikácií hromadne poskytovaných chovateľom a odborným pracovníkom.
(165)
Vzhľadom na charakter všeobecného významu daných prác sa nepredpokladá žiadne komerčné využitie výsledkov. Otázka ceny odstúpenia práva na využívanie alebo podmienok prístupu k právu na využívanie sa teda nekladie. Skutočný prospech z tejto činnosti majú chovatelia hovädzieho dobytka a oviec, ktorým sú sprostredkované teoretické aj praktické výsledky prác.
(166)
Financované štúdie nevedú k žiadnej priamej platbe výrobcom ani spracovateľom. Štúdie spĺňajú všeobecné a osobitné kritériá ustanovené v prílohe 2 Vnútorná podpora: základ pre oslobodenie od záväzkov na zníženie k dohode o poľnohospodárstve uzatvorenej v Marakeši počas uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní.
(167)
Komisia usudzuje, že v danom prípade štátna pomoc poskytnutá na financovanie výskumu a experimentálnej činnosti splnila kritériá ustanovené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva.
2.6. FINANCOVANIE POMOCI
(168)
Keďže štátna pomoc bola financovaná z parafiškálnej dane (povinné dobrovoľné príspevky), Komisia musí súčasne preskúmať financované opatrenia, teda pomoc, aj spôsob, akým sú financované. Podľa Súdneho dvora (51) ak spôsob financovania pomoci, najmä ak ide o povinné príspevky, je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, Komisia pri skúmaní pomoci musí vziať do úvahy spôsob jej financovania.
(169)
Pri skúmaní, či je spôsob financovania neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, je rozhodujúcich viacero kritérií: výťažok z dane musí byť určený na financovanie pomoci a musí byť nevyhnutne vyčlenený na financovanie pomoci (52), daň musí byť pridelená na opatrenie pomoci v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi (53) a výška dane musí priamo ovplyvňovať výšku štátnej pomoci (54).
(170)
Uplatnenie týchto kritérií na uvedené opatrenie vedie Komisiu k tomu, aby zohľadnila tieto skutočnosti. V prvom rade, v právnom základe dotknutých opatrení, teda medziodvetvových dohodách, ktorých platnosť bola rozšírená vyhláškou, sa stanovujú povinné platby. To znamená, že každá odvedená platba je realizovaná výlučne v prospech daného fondu, a nie je pridelená do všeobecného rozpočtu Interbevu alebo štátu. Platbu je teda treba považovať za určenú na financovanie pomoci a vyčlenenú na financovanie pomoci na základe platných vnútroštátnych predpisov. V druhom rade, opatrenia pomoci sú financované výlučne z platieb sektora. Interbev v žiadnom prípade nevyužíva svoje ďalšie zdroje financovania na doplnenie financovania plánovaných akcií. V dôsledku toho možno usúdiť, že výška dane má priamy vplyv na výšku štátnej pomoci.
(171)
Na základe týchto skutočností Komisia usudzuje, že spôsob financovania pomoci, v danom prípade povinné dobrovoľné príspevky, je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, a preto je potrebné ho zohľadniť pri skúmaní zlučiteľnosti pomoci. Keďže tento spôsob financovania by mohol byť v rozpore s článkom 110 ZFEÚ, Komisia nemôže potvrdiť zlučiteľnosť schémy pomoci, ak táto schéma vytvára diskrimináciu medzi dovezenými výrobkami a domácimi výrobkami (55) alebo vyvezenými výrobkami a domácimi výrobkami (56).
(172)
V danom prípade bola platba odvedená za domáce výrobky a takisto za vyvezené mäso alebo zvieratá (v rámci povinných dobrovoľných príspevkov za mäso) a dovezené mäso a zvieratá (v rámci povinných dobrovoľných príspevkov pre FNE).
(173)
Skúmanie Komisie sa zaoberá niektorými aspektmi v súvislosti s príspevkami za mäso a príspevkom FNE v rozsahu, v akom by uvedené príspevky mohli ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva.
2.6.1. Príspevky za mäso (príspevky Interbev)
2.6.1.1. Dovezené mäso
(174)
Ako sa uvádza v odôvodnení 82, v období rokov 1996 až 2004 nebol príspevok za dovezené mäso zahrnutý na základe francúzskych právnych predpisov medzi povinné príspevky. Tento príspevok je teda vylúčený z rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, keďže vo svojej podstate nepredstavuje štátnu pomoc. Nie je totiž splnené jedno z rozhodujúcich kritérií uvedených v odôvodnení 10, a to záväzný charakter. Vzhľadom na to a na základe uvedeného, opatrenia financované z dane uloženej na dovezené výrobky nepredstavujú štátnu pomoc, a teda sa na ne toto rozhodnutie nevzťahuje.
2.6.1.2. Vyvezené výrobky
(175)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 16 a nasl. (57), od 1. januára 1996 sa príspevok vzťahuje na výrobky vyvezené do iných členských štátov, hoci v roku 2001 bola zavedená čiastočná náhrada tohto príspevku. Tento príspevok by mohol z hľadiska judikatúry Súdneho dvora viesť k diskriminácii vývozcov, pokiaľ im akcie financované z príspevku nie sú určené a nenahrádzajú sa im nimi náklady, ktoré im vznikli (58). Je teda potrebné preukázať, že využitie príjmov z tohto príspevku nezvýhodnilo domáce výrobky uvádzané na trh vo Francúzsku na úkor vyvezených domácich výrobkov.
(176)
Akciami osobitne zameranými na vyvezené zvieratá a výrobky boli najmä propagačné akcie (napríklad medzinárodné veľtrhy, odborné informačné semináre a akcie zamerané na styk s verejnosťou, zelený týždeň v Berlíne, kurzy porciovania v zahraničí).
(177)
Akcie zamerané na všetky zvieratá a výrobky bez ohľadu na trh určenia, vo Francúzsku a mimo Francúzska, boli najmä reklamné akcie ako kampane týkajúce sa „hovädzieho mäsa vysokej kvality európskeho pôvodu“, drobov, „plemien na mäso“, a niekoľko výskumov v oblasti bezpečnosti potravín, dobrých životných podmienok zvierat, riadenia kvality, typických vlastností výrobkov, postupov certifikácie a vysledovateľnosti hovädzieho mäsa, ktorých výsledky boli sprostredkované širokej verejnosti vo Francúzsku, ako aj mimo Francúzska.
i) Mäso a zvieratá vyvezené do iných členských štátov
(178)
Podľa francúzskych orgánov nepredstavovali všetky akcie financované z povinných dobrovoľných príspevkov akcie, z ktorých mali prospech výlučne alebo spoločne s domácimi výrobkami, výrobky a zvieratá vyvezené do iných členských štátov.
(179)
Je potrebné ustanoviť, či výrobky vyvezené do iných členských štátov mali prospech z akcií medziodvetvia, a to v jednotlivých rokoch aj celkovo.
(180)
Táto tabuľka zobrazuje prerozdelenie príjmov v eurách pochádzajúcich z povinných dobrovoľných príspevkov medzi rôzne akcie Interbevu v jednotlivých rokoch, ako aj percentuálny podiel akcií určených výhradne na podporu vyvezeného mäsa a zvierat alebo zároveň aj na podporu domácich výrobkov a zvierat.
Roky
Akcie zamerané na všetky výrobky
Akcie zamerané len na výrobky vo Francúzsku
Akcie zamerané len na vyvezené výrobky
Akcie za rok spolu
Podiel v % na financovaných akciách spolu
(zaokrúhlené)
1996
5 517 088,95
13 308 769,70
2 101 111,35
20 926 970,00
36 %
1997
9 244 861,43
8 723 278,25
2 104 379,32
20 072 518,99
56 %
1998
8 995 703,14
11 214 605,23
927 146,63
21 137 455,00
46 %
1999
9 780 064,41
10 308 559,00
1 058 778,36
21 447 401,76
50 %
2000
8 245 970,18
10 126 453,50
991 754,32
19 264 178,00
47 %
2001
9 447 359,23
15 115 169,26
1 720 267,50
26 282 796,00
42 %
2002
10 553 240,96
24 553 282,92
4 326 569,12
39 433 093,00
37 %
2003
12 626 096,22
21 010 195,68
3 761 566,70
37 398 458,60
43 %
2004
11 288 281,00
20 527 149,24
4 045 129,24
35 860 559,48
42 %
(181)
Z tabuľky vyplýva, že za celé posudzované obdobie bolo na vyvezené výrobky zameraných v priemere okolo 44 % všetkých akcií financovaných z povinných dobrovoľných príspevkov. Je potrebné spresniť, že francúzske orgány uviedli, že celkové príjmy z príspevkov vybratých za vyvezené výrobky za rovnaké obdobie predstavoval 15 % (59). Okrem toho francúzske orgány uviedli, že percentuálny podiel 15 % predstavuje priemernú hodnotu a poskytli údaje za každý rok, z ktorých vyplýva, že objem príspevkov vybratých za vyvezené výrobky nikdy neprekročil 18 %.
ii) Zlučiteľnosť pomoci s článkom 110 ZFEÚ
(182)
Vzhľadom na dôsledky rozsudku Nygard (60) Súdneho dvora, ako aj na skutočnosť, že opatrenia financované z dane predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ a že daň nemá diskriminačný charakter v rozpore s článkom 110 ZFEÚ, keďže sa výhody z nej plynúce uplatnili pomernou časťou aj na vyvezené výrobky a zvieratá, Komisia usudzuje, že príjmy pochádzajúce z dane z vyvezených výrobkov, určenej na financovanie akcií Interbevu predstavujú financovanie pomoci zlučiteľné z hľadiska pravidiel ZFEÚ a najmä jej článku 107 a v dôsledku toho je takto financovaná štátna pomoc zlučiteľná s uvedenou zmluvou.
2.6.2. Príspevky FNE
2.6.2.1. Dovezené zvieratá
(183)
Podľa francúzskych orgánov sa až do roku 2003 mohli príspevky odvádzané v prospech FNE uplatňovať aj na zvieratá chované mimo francúzskeho štátneho územia, ale dovezené do Francúzska s cieľom ich zabitia na bitúnku.
(184)
V nadväznosti na pochybnosti Komisie francúzske orgány potvrdili, že zmenili a doplnili znenie medziodvetvovej dohody v zmysle vylúčenia akýchkoľvek príspevkov za zvieratá dovezené do Francúzska. Podľa francúzskych orgánov sa tieto príspevky uplatňujú len na zvieratá chované a zabité vo Francúzsku.
(185)
Zmeny a doplnenia tejto medziodvetvovej dohody neboli Komisii poskytnuté. Poskytnutý bol iba obežník z 2. februára 2005 (pozri odôvodnenie 87), v ktorom sa spresňuje, že príspevky pre FNE sa uplatňujú len na mäso zo zvierat chovaných vo Francúzsku a zabitých na kontinentálnom území.
(186)
V období od 1. januára 1996 do 30. septembra 2004 sa príspevok za mäso teda vzťahoval aj na mäso zo zvierat zabitých vo Francúzsku, ale chovaných mimo vnútroštátneho územia.
(187)
Francúzske orgány nevedeli dokázať, že akcie financované z týchto príspevkov boli v prospech chovateľov, ktorí vykonávali svoju činnosť mimo vnútroštátneho územia. Platcovia povinného dobrovoľného príspevku, ktorí vyvážali svoje výrobky, totiž nemali nárok na vrátenie alebo zníženie dane, hoci nevyužívali výhody z daných akcií v plnom rozsahu. Vzhľadom na to, že išlo o výskum a rozvoj a technickú pomoc, výhody z týchto akcií sa môžu zo zásady vzťahovať len na domáce výrobky (mäso z hovädzieho dobytka chovaného a zabitého vo Francúzsku).
(188)
Skutočnosť, že dovoz živých zvierat mal v tom čase len okrajový charakter (61) a že v praxi mohli dovozcovia živých zvierat, ak chceli, využiť možnosť nahlásiť tonáž dovezených zvierat a znížiť si tak základ príspevku a požiadať o vrátenie, nemá priamy vplyv na vecné posúdenie Komisiou. Okrem toho, každý prejav diskriminácie, aj ten najmenší, patrí do rozsahu pôsobnosti článku 110 ZFEÚ.
(189)
Vzhľadom na dôsledky rozsudku Nygard (62) Súdneho dvora, ako aj na skutočnosť, že opatrenia financované z dane predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ a že daň má diskriminačný charakter v rozpore s článkom 110 ZFEÚ, keďže sa uplatňovala aj na výrobky pochádzajúce z iných členských štátov, ktoré však nevyužívali výhody z nej plynúce v plnom rozsahu, Komisia usudzuje, že príjmy pochádzajúce z dane zo zvierat dovezených z iných členských štátov, určenej na financovanie akcií FNE predstavujú financovanie pomoci nezlučiteľné s vnútorným trhom z hľadiska zmluvy a najmä jej článku 107, a v dôsledku toho je takto financovaná štátna pomoc nezlučiteľná s touto zmluvou.
2.6.2.2. Vyvezené zvieratá
(190)
Vzhľadom na to, že sa príspevky FNE uplatňujú na zvieratá chované alebo zabité vo Francúzsku, Komisia môže dospieť k záveru, že na vyvezené výrobky ako také sa nevzťahuje príspevok pre FNE, a teda sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia.
3. PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI
(191)
Ako sa už uviedlo v rozhodnutí o začatí konania, Komisia zdôraznila, že Francúzsko jej neposkytlo informácie podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ o vyhláškach, ktorými sa rozšírila platnosť dobrovoľných príspevkov a tieto sa stali záväznými, ani o akciách, ktoré sa z nich financovali, predtým, ako sa začali uplatňovať (pozri odôvodnenie 2 tohto rozhodnutia).
(192)
V článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa protiprávna pomoc presne vymedzuje ako nová pomoc poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Povinnosť notifikovať štátnu pomoc sa ustanovuje v článku 2 uvedeného nariadenia.
(193)
Pokiaľ ide najmä o povahu príspevkov v tomto prípade, Komisia uviedla, že na to, aby boli tieto príspevky účinné v celom rozsahu, bolo potrebné prijatie aktu štátnym orgánom. Z tohto dôvodu Komisia usúdila, že v danom prípade ide o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje.
(194)
Z článku 108 ods. 3 zmluvy vyplýva povinnosť oznámiť Komisii povinné dobrovoľné príspevky, keďže sú to verejné zdroje (ako sa uvádza v odôvodnení 106 a nasl.), ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou schémy pomoci (odôvodnenie 171 a nasl.) a boli použité na financovanie výhod v prospech podnikov v sektore mäsa.
(195)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 123 a 124, keďže opatrenia prijaté Francúzskom vykazujú prvky štátnej pomoci, ide o novú pomoc, neoznámenú Komisii, a preto protiprávnu v zmysle zmluvy.
(196)
Podľa oznámenia Komisii o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (63) sa má každá neoprávnene poskytnutá pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá.
V. ZÁVERY
(197)
Na základe uvedeného Komisia usudzuje, že financovanie tejto schémy z povinných dobrovoľných príspevkov nevyvoláva námietky, keďže uvedené príspevky sa uplatňujú na domáce výrobky a na vyvezené zvieratá (v tomto prípade „príspevky za mäso“ v rokoch 1996 až 2004).
(198)
Pokiaľ sa však príspevky odvádzajú aj za dovezené zvieratá (v tomto prípade príspevky za zvieratá v prospech FNE v rokoch 1996 až 2004), z predchádzajúcich odôvodnení vyplýva, že systém povinných dobrovoľných príspevkov je nezlučiteľný s vnútorným trhom z dôvodu porušenia článku 110 ZFEÚ, pretože Francúzsko nevedelo dokázať, že pomoc sa vzťahovala aj na vyvezené výrobky v rovnakej miere ako na domáce výrobky.
(199)
Okrem toho, predmetná pomoc nebola oznámená Komisii podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto predstavuje neoprávnene poskytnutú pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999.
(200)
Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Francúzska republika poskytla uvedenú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.
(201)
Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú bez toho, aby sa počkalo na konečné rozhodnutie Komisie, je potrebné pripomenúť, že vzhľadom na imperatívny charakter pravidiel konania uvedených v článku 108 ods. 3 ZFEÚ, ktorých priamy účinok Súdny dvor uznal vo viacerých rozsudkoch (64), protiprávnosť posudzovanej pomoci nemožno dodatočne napraviť (65).
(202)
Súdny dvor pripomenul, že pokiaľ sa prijalo opatrenie pomoci, ktorého spôsob financovania je jeho neoddeliteľnou súčasťou, pričom nebola dodržaná oznamovacia povinnosť, vnútroštátne súdy sú v zásade povinné nariadiť vrátenie daní alebo príspevkov osobitne vyberaných na financovanie tejto pomoci. Takisto pripomína, že je úlohou vnútroštátnych súdov chrániť práva osôb podliehajúcich ich právomoci pred prípadným porušovaním zo strany vnútroštátnych orgánov zákazu poskytnutia pomoci, ktorý je ustanovený v poslednej vete článku 108 ods. 3 ZFEÚ a má priamy účinok. Ak sa na takéto porušenie odvolajú osoby podliehajúce súdnej právomoci, ktoré sú na to oprávnené, a ak vnútroštátne súdy takéto porušenie skonštatujú, musí toto porušenie viesť tieto vnútroštátne súdy k vyvodeniu všetkých dôsledkov v súlade s ich vnútroštátnym právom, tak vo vzťahu k platnosti aktov zahŕňajúcich vykonávanie uvedených opatrení pomoci, ako aj vo vzťahu k vymáhaniu poskytnutej finančnej podpory (66).
(203)
V tomto prípade Komisia považuje za vhodné prijať podmienečné rozhodnutie, využijúc tak možnosť poskytnutú v článku 7 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999, podľa ktorého Komisia môže doplniť svoje rozhodnutie o podmienky, podľa ktorých môže uznať zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, a o povinnosti, ktoré jej umožnia kontrolu dodržiavania jej rozhodnutia.
(204)
S cieľom napraviť porušenie článku 110 ZFEÚ a takto spätne odstrániť diskrimináciu musí Francúzsko v lehote a za podmienok ustanovených Komisiou vrátiť časť dane, ktorou sa zaťažili dovezené výrobky (príspevky za zvieratá v prospech FNE v rokoch 1996 až 2004), a to pomerne k výhodám pomoci, ktoré sa na ne nevzťahovali. Nápravou tohto porušenia sa uvedená pomoc stane zlučiteľnou s článkom 107 ZFEÚ.
(205)
Komisia ustanovuje podmienky, ktoré sa musia pri uvedenom vrátení dodržať. Francúzsko tak musí vrátiť platiteľom dane časť dane, ktorou sa zaťažili uvedené dovezené výrobky v období od zavedenia dane do 30. septembra 2004 pri splnení týchto podmienok v plnom rozsahu:
a)
pokiaľ platitelia zodpovední za úhradu dane môžu dokázať, že povinné dobrovoľné príspevky boli uložené na dovezené výrobky, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu z dane určenej na financovanie služieb, z ktorých mali prospech výlučne domáce výrobky, a to v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorá v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako šesť mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia;
b)
Francúzsko určí mieru prípadnej diskriminácie dovezených výrobkov. Na účely toho Francúzsko počas referenčného obdobia overí finančnú rovnocennosť medzi sumami, ktoré sa celkovo vybrali za domáce výrobky v rámci posudzovanej dane, a výhodami, ktoré sa vzťahovali jedine na tieto výrobky;
c)
vrátenie sa musí uskutočniť v maximálnej lehote šiestich mesiacov po podaní žiadosti;
d)
vrátené sumy musia byť aktualizované, pričom sa musia brať do úvahy úroky od dátumu, ku ktorému boli sumy vybrané, po dátum ich skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby Komisie, stanovenej metódou určenia referenčných a diskontných sadzieb;
e)
francúzske orgány prijmú akýkoľvek primeraný dôkaz od platiteľov, ktorým platitelia preukážu výšku odvedenej dane, ktorou sa zaťažili výrobky pochádzajúce z iných členských štátov;
f)
právo na vrátenie nemôže podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že nedošlo k prevedeniu dane;
g)
v prípade, že platiteľ ešte daň nezaplatil, francúzske orgány sa formálne vzdávajú úhrady jej pomernej časti, ktorou sa zaťažili výrobky dovezené z iných členských štátov a v súvislosti s ktorou je preukázané, že je určená na financovanie časti pomoci výlučne v prospech domácich výrobkov. Súčasne sa vzdávajú aj prípadných prislúchajúcich úrokov z omeškania;
h)
ak o to Komisia požiada, Francúzsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu potvrdzujúcu riadne vykonanie opatrenia vrátenia dane;
i)
ak bola v inom členskom štáte uložená podobná daň na tie isté výrobky, na ktoré sa uplatnila daň vo Francúzsku, francúzske orgány sa zaväzujú vrátiť platiteľom časť dane, ktorou sa zaťažili výrobky pochádzajúce z tohto iného členského štátu;
j)
Francúzsko sa zaväzuje, že toto rozhodnutie oznámi všetkým potenciálnym platiteľom dane,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Štátna pomoc na propagáciu, reklamu, technickú pomoc, výskum a rozvoj, ktorú Francúzsko poskytlo neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, financovaná z parafiškálnej dane (povinný dobrovoľný príspevok za mäso a živé zvieratá vyvezené do iných členských štátov v období rokov 1996 až 2004, a za živé zvieratá dovezené v období rokov 1996 až 2004), predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ ide o obdobie od zavedenia dane do 30. septembra 2004 za predpokladu, že Francúzsko splní podmienky uvedené v odseku 2 tohto článku.
2. Francúzsko musí vrátiť platiteľom dane časť dane, ktorou sa zaťažili dovezené výrobky v období od zavedenia dane do 30. septembra 2004 pri splnení týchto podmienok v plnom rozsahu:
a)
pokiaľ platitelia zodpovední za úhradu dane môžu dokázať, že povinné dobrovoľné príspevky boli uložené na dovezené výrobky, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu z dane určenej na financovanie služieb, ktoré sa vzťahovali výlučne na domáce výrobky, a to v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorá v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako šesť mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia;
b)
Francúzsko určí mieru prípadnej diskriminácie dovezených výrobkov. Na tieto účely Francúzsko počas referenčného obdobia overí finančnú rovnocennosť medzi sumami, ktoré sa celkovo vybrali za domáce výrobky v rámci posudzovanej dane, a výhodami, ktoré sa vzťahovali jedine na tieto výrobky;
c)
vrátenie sa musí uskutočniť v maximálnej lehote šiestich mesiacov po podaní žiadosti;
d)
vrátené sumy musia byť aktualizované, pričom sa musia brať do úvahy úroky od dátumu, ku ktorému boli sumy vybrané, po dátum ich skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby Komisie stanovenej metódou určenia referenčných a diskontných sadzieb;
e)
francúzske orgány prijmú akýkoľvek primeraný dôkaz od platiteľov, ktorým platitelia preukážu výšku odvedenej dane, ktorou sa zaťažili výrobky pochádzajúce z iných členských štátov;
f)
právo na vrátenie nemôže podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že nedošlo k prevedeniu dane;
g)
ak platiteľ ešte daň nezaplatil, francúzske orgány sa formálne vzdávajú úhrady jej pomernej časti, ktorou sa zaťažili výrobky dovezené z iných členských štátov a v súvislosti s ktorou sa preukázalo, že je určená na financovanie časti pomoci výlučne v prospech domácich výrobkov. Súčasne sa vzdávajú aj prípadných prislúchajúcich úrokov z omeškania;
h)
ak o to Komisia požiada, Francúzsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu potvrdzujúcu riadne vykonanie opatrenia vrátenia dane;
i)
ak bola v inom členskom štáte uložená podobná daň na tie isté výrobky, na ktoré sa uplatnila daň vo Francúzsku, francúzske orgány sa zaväzujú vrátiť platiteľom časť dane, ktorou sa zaťažili výrobky pochádzajúce z tohto iného členského štátu;
j)
Francúzsko sa zaväzuje, že toto rozhodnutie oznámi všetkým potenciálnym platiteľom dane.
Článok 2
Francúzsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informuje Komisiu o opatreniach, ktoré prijalo na jeho vykonanie.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.
V Bruseli 13. júla 2011