ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 18. júla 2011
o štátnej pomoci C 15/09 (ex N 196/09), ktorú Nemecko poskytlo alebo má v úmysle poskytnúť banke Hypo Real Estate
[oznámené pod číslom K(2011) 5157]
(Iba nemecké znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/118/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Dňa 2. októbra 2008 Európska komisia schválila štátnu pomoc v prospech banky Hypo Real Estate Holding AG vo forme štátnej záruky vo výške 35 mld. EUR (zaregistrovanú pod číslom N 44/08) na prechodné obdobie, t. j. na obdobie šiestich mesiacov alebo kým nebude pre túto banku predložený dôveryhodný a odôvodnený plán reštrukturalizácie (3). Nemecko notifikovalo opatrenie 30. septembra 2008.
(2)
Dňa 1. apríla 2009 Nemecko notifikovalo plán reštrukturalizácie pre koncern Hypo Real Estate (ďalej len „HRE“) (zaregistrovaný pod číslom N 196/09). Listom zo 17. apríla 2009 Nemecko doplnilo notifikáciu plánu reštrukturalizácie, keď informovalo Komisiu o poskytnutí kapitálovej injekcie vo výške 60 miliónov EUR, a o rozšírení rámca štátnych záruk o 52 mld. EUR, ktoré boli poskytnuté na základe schváleného záchranného balíka pre finančné inštitúcie (4).
(3)
Komisia listom zo 7. mája 2009 (5) oznámila Nemecku začatie konania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Toto rozhodnutie („rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (6) a Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.
(4)
Dňa 3. júna 2009 oznámilo Nemecko kapitálovú injekciu vo výške 2,96 mld. EUR (zaregistrovanú pod číslom N 333/09).
(5)
Dňa 17. augusta 2009 oznámilo Komisii, že plánuje opätovne predĺžiť záruky vo výške 52 mld. EUR pre HRE poskytnuté konsolidačným fondom finančného trhu (Sonderfonds zur Stabilisierung der Finanzmärkte, ďalej ako „SoFFin“) (zaregistrované pod číslom C 15/09) (pozri odôvodnenie 2).
(6)
Dňa 20. a 21. októbra 2009 Nemecko predložilo ďalšiu aktualizáciu plánu reštrukturalizácie, oznámilo Komisii ďalšie plánované opatrenia v súvislosti s HRE (banka pred likvidáciou, poskytnutie ďalších záruk) a informovalo Komisiu o ďalšom, t. j. treťom predĺžení existujúcich záruk SoFFin vo výške 52 mld. EUR (zaregistrované pod číslom N 557/09).
(7)
Nemecko 26. októbra 2009 oznámilo pod číslom N 557/09 ďalšiu kapitálovú injekciu vo výške 3,0 mld. EUR a záruky SoFFin v celkovej výške 18 mld. EUR v prospech HRE a záruku SoFFin vo výške 2 mld. EUR v prospech banky pred likvidáciou, HRE (7). Komisia neschválila záruku SoFFin vo výške 2 mld. EUR.
(8)
Komisia 13. novembra 2009 rozšírila rozsah formálneho prešetrovania a do prijatia záverečného rozhodnutia Komisie o pláne reštrukturalizácie dočasne povolila kapitálové injekcie vo výške 60 mld. EUR, 2,96 mld. EUR a 3 mld. EUR (vo veciach C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (8) spolu s výzvou na zaujatie stanoviska.
(9)
Dňa 15., 16. a 17. decembra 2009 zaslalo Nemecko ako doplnenie k oznámeniu z 26. októbra 2009 ďalšie údaje k zárukám SoFFin vo výške 18 mld. EUR (zaregistrované pod číslom N 694/09).
(10)
Komisia 21. decembra 2009 dočasne, maximálne na jeden rok, schválila záruky SoFFin vo výške 18 mld. EUR (vec č. 694/09) (9).
(11)
Dňa 30. apríla 2010 Nemecko oznámilo kapitálovú injekciu SoFFin vo výške 1,85 mld. EUR (vec č. 161/10).
(12)
Komisia 19. mája 2010 dočasne schválila kapitálovú injekciu vo výške 1,85 mld. EUR až do prijatia definitívneho rozhodnutia o pláne reštrukturalizácie (10).
(13)
Dňa 2. septembra 2010 oznámilo Nemecko záruky likvidity SoFFin vo výške 20 mld. EUR (vec N 380/10).
(14)
Nemecko 10. septembra 2010 oznámilo opatrenie na odbremenenie od znehodnotených aktív (t. j. zámer previesť aktíva HRE do konsolidačnej banky s názvom FMS-Wertmanagement AöR (11) (ďalej len „FMS-WM“) a zámer poskytnúť kapitálovú injekciu do výšky približne 2,13 mld. EUR, ako aj dodatočnú záruku, t. j. záruku na vyrovnanie do výšky 20 mld. EUR (vec č. 380/10).
(15)
Komisia 24. septembra 2010 opätovne rozšírila formálne zisťovanie a vydala dočasné povolenie na odbremenenie od znehodnotených aktív, záruku likvidity vo výške 20 mld. EUR a záruku na vyrovnanie do výšky 20 mld. EUR. Toto rozhodnutie bolo uverejnené (12) v Úradnom vestníku Európskej únie spolu s výzvou na zaujatie stanoviska. Rozhodnutie Komisie z 24. septembra 2010 sa nevzťahovalo na kapitálovú injekciu vo výške 2,13 mld. EUR, ktorú Nemecko oznámilo 10. septembra 2010; t. j. Komisia túto kapitálovú injekciu neschválila.
(16)
Nemecko 14. júna 2011 predložilo konečnú aktualizáciu plánu reštrukturalizácie. Nemecko 15. júna 2011 zaslalo zoznam záväzkov, ktorý bol doplnený 1. júla 2011.
(17)
Nemecko 14. júna 2011 vyhlásilo, že ďalšia kapitálová injekcia nebude predstavovať 2,13 mld. EUR, ako bolo uvedené v oznámení z 10. septembra 2010, ale len 2,08 mld. EUR a táto nižšia suma bude poskytnutá pre FMS-WM.
(18)
V ďalšom priebehu sa uskutočnil rad stretnutí a telefonických konferencií, ako aj ďalšia výmena listov medzi útvarmi Komisie, Nemeckom a HRE.
(19)
Komisia posielala prijaté stanoviská tretích subjektov ďalej Nemecku a dostala stanovisko Nemecka v liste z 24. marca 2010.
II. PRÍJEMCOVIA A OPATRENIA POMOCI
II.1. Príjemcovia pomoci
(20)
Banka HRE vznikla v októbri 2003 odčlenením častí komerčného obchodovania s nehnuteľnosťami skupiny HVB. V roku 2007 ju prevzala banka DEPFA Bank plc. so sídlom v Dubline a rozšírila oblasť jej podnikania o Public Sector Finance (financovanie zo strany štátu) a Infrastructure Finance (financovanie infraštruktúry). Skupina HRE (13) v súčasnosti pozostáva z Hypo Real Estate Holding AG (ďalej len „HRE Holding“) a troch dcérskych spoločností Deutsche Pfandbriefbank AG (ďalej len „PBB“), DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., banky pred likvidáciou (ďalej len „HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastnia celý rad ďalších dcérskych spoločností a vlastníckych podielov obchodných spoločností. PBB je transformovaná ústredná banka skupinyskupiny a jediná z trojice dcérskych spoločností HRE Holding, ktorá bude naďalej uzatvárať nové obchodné kontrakty. Oblasťami jej podnikania sú financovanie nehnuteľností a verejné financovanie investícií (ďalej len „VFI“). Banka DEPFA Bank plc. sa nachádza v úpadku a počnúc dňom doručenia tohto rozhodnutia nebude uzatvárať žiadne nové obchodné kontrakty. Jej hlavnú činnosť v zásade tvorili obchody financované zo strany štátu a rozpočtové úvery, ako aj financovanie infraštrukturálnych projektov (napr. cesty, mosty, tunely a verejné budovy). HRE Finance i.L.(v l.) je, ako naznačuje jej názov, podnik v likvidácii (14).
(21)
V roku 2010 bola pre HRE vytvorená konkurzná inštitúcia FMS-WM. Inštitúcia spravuje aktíva a deriváty, ktoré prevzala od skupinyskupiny HRE, pretože nemali strategický charakter alebo boli spojené s neprijateľnými rizikami, prípadne so zaťažením kapitálu. FMS-WM postupne prevzala veľkú časť aktív HRE. FMS-WM nemá bankovú licenciu.
(22)
HRE zaznamenal za fiškálny rok 2008 straty vo výške 5,5 mld. EUR, za rok 2009 vo výške 2,2 mld. EUR a za rok 2010 vo výške 0,9 mld. EUR.
(23)
Prostredníctvom kapitálovej injekcie vo výške 3,02 mld. EUR (60 miliónov EUR v marci 2009, 2,96 mld. EUR v júni 2009) získalo Nemecko 90 % podielu HRE. Na jeseň 2009 nasledovalo vylúčenie menšinových akcionárov („Squeeze-out“). Nemecko získalo zvyšné akcie za cenu 1,30 EUR za akciu a tým prešla spoločnosť HRE úplne do vlastníctva Spolkovej republiky Nemecko; následne sa spustila reštrukturalizácia.
II.2. Problémy HRE v súvislosti s finančnou krízou
(24)
Koncom septembra 2008 čelila HRE nedostatku likvidity, a preto jej bezprostredne hrozila platobná neschopnosť. HRE nedokázala čerpať na trhoch krátkodobý kapitál, keďže kríza spôsobila na finančných trhoch zrútenie niektorých peňažných trhov. Po podaní žiadosti o ochranu pred veriteľmi zo strany banky Lehman Brothers došlo v polovici septembra 2008 k takmer úplnému paralyzovaniu najmä medzibankového trhu.
(25)
Model obchodovania DEPFA Bank plc., od októbra 100 % dcérskej spoločnosti HRE, ktorý bol založený predovšetkým na financovaní prostredníctvom medzibankového trhu a na iných krátkodobých nezabezpečených zdrojoch financovania, sa počas krízy likvidity preukázal ako veľmi labilný, a preto banka musela čeliť existenčným problémom.
(26)
HRE musela pokryť krátkodobý dopyt banky DEFPA Bank plc. po likvidite. Objem úverových liniek so splatnosťou 30. septembra 2008 však presahoval možnosti HRE. Navyše sa väčšina spoločností skupiny HRE pre transakcie a obchody v rámci skupiny HRE (napr. pohľadávky, záruky a patronátne vyhlásenia) nachádzala v rovnakej situácii. Problémy s likviditou preto vážne ohrozovali existenciu skupiny HRE.
(27)
Problémy HRE boli okrem iného spôsobené starými dlhmi vzniknutými pre aktíva, ktoré vzhľadom na ich skutočný rizikový profil neprinášali primeranú návratnosť investícií. Okrem toho koncern HRE vznikol spojením viacerých menších bankových inštitúcií, ktoré používali rozdielne aplikácie IT […] (15).
II.3. Štátna pomoc
(28)
Nemecko poskytlo alebo poskytne HRE kapitál v celkovej výške až do 9,95 mld. EUR (časť z tejto sumy bude poskytnutá FMS-WM) a zabezpečí záruky vo výške 145 mld. EUR. Okrem toho boli v prípade HRE vykonané opatrenia na očistenie aktív s prvkom pomoci vo výške cca 20 mld. EUR.
II.3.1. Kapitálové injekcie
II.3.1.1. Kapitálová injekcia vo výške 60 mil. EUR
(29)
Keďže Nemecko chcelo postupným odkúpením všetkých akcií HRE získať úplnú kontrolu nad HRE, kúpil SoFFin 30. marca 2009 20 miliónov nových akcií HRE v menovitej hodnote 3 EUR za akciu. HRE týmto spôsobom získala kapitálovú injekciu vo výške 60 miliónov EUR a SoFFin 8,65 % podiel na kapitále HRE. Komisia túto kapitálovú injekciu 13. novembra 2009 dočasne povolila.
II.3.1.2. Kapitálová injekcia vo výške 2,96 mld. EUR
(30)
Dňa 2. júna 2009 prijali akcionári HRE rozhodnutie o kapitálovej injekcii vo výške 2,96 mld. EUR prostredníctvom vydania nových akcií HRE, ktoré potom odkúpil SoFFin. SoFFin následne kontrolovala 90 % akcií HRE. Tieto nové akcie boli 8. júna 2009 zapísané do obchodného registra. Komisia túto kapitálovú injekciu 13. novembra 2009 dočasne povolila.
II.3.1.3. Kapitálová injekcia vo výške 3 mld. EUR
(31)
Kapitálová injekcia oznámená 26. októbra 2009 v celkovej výške 3,0 mld. EUR mala uvedenú štruktúru:
a)
2 mld. EUR boli prevedené do dobrovoľných rezerv HRE Holding a PBB. Po vylúčení menšinových akcionárov (Squeeze-out) prešiel HRE v plnom rozsahu do vlastníctva Spolkovej republiky Nemecko, resp. SoFFin.
b)
1 miliarda EUR sa vložila ako vklad tichých spoločníkov s certifikátmi závislými od zisku vo výške 10 % p. a. do PBB.
(32)
Zmluvy o kapitálovej injekcii vo výške 3 mld. EUR boli podpísané 16. novembra 2009. Dočasné povolenie tejto kapitálovej injekcie Komisiou nasledovalo 13. novembra 2009.
II.3.1.4. Kapitálová injekcia vo výške do 1,85 mld. EUR
(33)
Kapitálová injekcia vo výške 1,85 mld. EUR do dobrovoľných rezerv HRE bola rozdelená do dvoch tranží:
a)
kapitálová injekcia vo výške 1,4 mld. EUR (Komisia túto tranžu 19. mája 2010 dočasne povolila a následne previedla);
b)
kapitálová injekcia vo výške 450 miliónov EUR (Komisia aj túto tranžu dočasne povolila 19. mája 2010, pričom povolenie platilo len v prípade existencie určitých okolností (16); táto tranža doteraz nebola prevedená, pretože tieto okolnosti zatiaľ nenastali).
(34)
Kapitálová injekcia vo výške 1,85 mld. EUR je zahrnutá do celkovej výšky požadovaného kapitálu v pláne reštrukturalizácie HRE. Z tejto kapitálovej injekcie sa previedla 1,4 mld. EUR, aby boli splnené požiadavky obozretnosti na vlastný kapitál a vytvorila sa riziková rezerva. Zmluva o poskytnutí kapitálovej injekcie vo výške 1,4 mld. EUR bola podpísaná 20. mája 2010. Zvyšná časť z kapitálovej injekcie vo výške 1,85 mld. EUR, t. j. 450 miliónov EUR, sa má poskytnúť Nemecku v treťom štvrťroku 2011.
II.3.1.5. Kapitálová injekcia vo výške 2,08 mld. EUR
(35)
Nemecko 10. septembra 2010 oznámilo kapitálovú injekciu pre HRE vo výške do 2,13 mld. EUR. Nemecko 14. júna 2011 vydalo vyhlásenie, že výška kapitálovej injekcie nie je 2,13 mld. EUR, ale iba 2,08 mld. EUR, a suma vo výške 2,08 mld. EUR bude poskytnutá FMS-WM. Kapitálová injekcia vo výške 2,08 mld. EUR bude následne poskytnutá Nemecku v treťom štvrťroku 2011. SoFFin poskytol sumu vo výške 2,08 mld. EUR zálohovo, pred súhlasom Európskej komisie ako nárok na vklad do emisného ážia HRE Holding. HRE Holding postúpil toto emisné ážio k 1. októbru 2010 FMS-WM.
II.3.2. Záruky
II.3.2.1. Záruky vo výške 35 mld. EUR
(36)
Nemecko 13. novembra 2008 poskytlo štátne záruky vo výške 35 mld. EUR, aby preklenulo požiadavky na refinancovanie zo strany HRE. Komisia 2. októbra 2008 tieto záruky dočasne povolila.
(37)
Týmito zárukami bol poistený úver Nemeckej spolkovej banky na zachovanie likvidity vo výške 20 mld. EUR, ako aj zabezpečenými dlhopismi vo výške 15 mld. EUR, ktoré prevzalo konzorcium nemeckých finančných inštitúcií.
(38)
HRE vyplatil štátu za záruky vo výške 35 mld. EUR odmeny zložené zo základnej prémie a z prémie závislej od dosiahnutých výsledkov. Základná prémia predstavovala 1 % p. a. za tzv. „sumy záruky za prvotné straty“ a 0,5 % p. a. za tzv. „sumy záruky za druhotné straty“. Prémia závislá od dosiahnutých výsledkov predstavovala 1,25 % p. a. za tzv. „sumy záruky za prvotné straty“ a 0,25 % p. a. za tzv. „sumy záruky za druhotné straty“.
II.3.2.2. Záruky vo výške 52 mld. EUR
(39)
Od novembra 2008 do februára 2009 dostal HRE na základe schváleného nemeckého záchranného balíčka pre finančné inštitúcie (17) záruky SoFFin v celkovej výške 52 mld. EUR.
(40)
HRE zaplatil za poistenie dlhopisov použitej časti záruk províziu vo výške 0,5 % a za nevyužitú časť záruk províziu za ich poskytnutie vo výške 0,1 %.
II.3.2.3. Záruka vo výške 8 mld. EUR
(41)
Zabezpečené bankové dlhopisy, ktoré 23. decembra 2009 uplynuli, nahradil SoFFin zárukou vo výške 8 mld. EUR. Dočasné povolenie Komisiou nasledovalo 21. decembra 2009.
(42)
HRE vyplatil SoFFin záručnú prémiu vo výške 0,5 % p. a. z garantovanej sumy. Za nevyužitú časť záruky bolo potrebné uhradiť poplatok za poskytnutie záruky vo výške 0,1 % p. a.
II.3.2.4. Záruka vo výške 10 mld. EUR
(43)
Záruka SoFfin obmedzená na maximálne jeden rok a 21. decembra 2009 dočasne povolená Komisiou vo výške 10 mld. EUR bola potrebná na pokrytie potreby likvidity HRE.
(44)
HRE vyplatil SoFFin záručnú prémiu vo výške 0,5 % p. a. z garantovanej sumy. Za nevyužitú časť záruky bolo potrebné uhradiť poplatok za poskytnutie záruky vo výške 0,1 % p. a.
II.3.2.5. Záruky vo výške 20 mld. EUR
(45)
HRE potrebovala ďalšiu záruku likvidity vo výške 20 mld. EUR v dôsledku nepriaznivého vývoja na kapitálových a úrokových termínovaných trhoch, ktorý musel HRE zvládnuť až do prevodu aktív na banku v likvidácii FMS-WM. Komisia 24. septembra 2010 záruku dočasne povolila.
(46)
HRE uhradila záručnú prémiu vo výške 0,8 % p. a. Za nevyužitú časť záruky bolo potrebné uhradiť poplatok za poskytnutie záruky vo výške 0,1 % p. a.
II.3.2.6. Záruka vo výške do 20 mld. EUR
(47)
V dôsledku pretrvávajúcej neistoty pre zložitý technický postup pri prevode aktív na banku pred likvidáciou bola potrebná záruka na vyrovnanie vo výške 20 mld. EUR. Dočasné povolenie tejto záruky Komisiou nasledovalo 24. septembra 2010.
(48)
HRE uhradila SoFFin záručnú prémiu vo výške 0,8 % p. a. Za nevyužitú časť záruky bolo potrebné uhradiť poplatok za poskytnutie záruky vo výške 0,1 % p. a.
II.3.3. Prevod aktív na banku pred likvidáciou
(49)
Nemecko 10. septembra 2010 ďalej oznámilo prevod nominálnej hodnoty aktív vo výške približne 210 mld. EUR a derivátov vo výške približne 280 mld. EUR na banku pred likvidáciou FMS-WM. FMS-WM bola založená uznesením predstavenstva z 8. júla 2010 na základe nemeckého zákona o fonde pre stabilizáciu finančných trhov (§ 8a FMStFG) a spravuje aktíva a deriváty skupiny HRE, ktoré preto, že buď nemali strategický charakter, alebo v sebe skrývali neprijateľné riziko a neodôvodnené kapitálové zaťaženie. FMS-WM koná nezávisle od HRE a je chránená povinnosťou SoFFin vyrovnávať straty. FMS-WM však nemá bankovú licenciu. Výsledkom toho bol stav, keď boli mnohé aktíva HRE prevedené iba synteticky, podľa špecifických okolností sa vytvorili rôzne mechanizmy „prevodu“ s cieľom dosiahnuť porovnateľný regulačný kapitálový odbremeňujúci účinok pre PBB a koncern HRE.
(50)
Komisia 24. septembra 2010 prevod dočasne povolila. V rámci tohto opatrenia boli na inštitúciu podporovanú štátom prevedené iné ako strategické a rizikové aktíva ako štátne dlhopisy alebo rizikové úvery na nehnuteľnosti (alebo, ako je uvedené v odseku 49, iba regulačné požiadavky na vlastné imanie) s cieľom zabezpečiť ich realizáciu v priebehu rokov. K prevedeným iným ako strategickým aktívam patrili aj aktíva, ktoré nebolo možné použiť na zaistenie krytých dlhopisov.
(51)
Prevod sa uskutočnil s účinnosťou k 30. septembru 2010. K uvedenému termínu malo portfólio určené na prevod v dôsledku odpisov účtovnú hodnotu vo výške 173 mld. EUR. V súlade s oznámením Komisie o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore Spoločenstva (oznámenie Impaired-Asset-Mitteilung alebo IAC) (18) Komisia povolala externých odborníkov, aby pomohli Komisii pri ocenení portfólia, stanovení prvku pomoci a hľadaní odpovede na otázku, či a v akom rozsahu je potrebné pri prevode vychádzať z vyššej ako skutočnej ekonomickej hodnoty. V súlade s ustanoveniami IAC Nemecko poverilo prípravou nezávislého hodnotenia iba jedného externého odborníka.
(52)
Portfólio obsahovalo geograficky diverzifikované komerčné úvery na nehnuteľnosti vo výške okolo 30 mld. EUR, ktoré slúžili prevažne na financovanie administratívnych budov a nákupných centier, mali relatívne krátku splatnosť (3 roky), disponovali však nižšou kvalitou úverov.
(53)
Iné ako komerčné obchody s nehnuteľnosťami v rámci portfólia zahŕňali financovanie zo strany štátu, ako aj dlhopisy a pôžičky pre verejné inštitúcie a zabezpečovacie služby. Väčšiu časť tohto obchodu tvorili štandardné pôžičky (pôžičky Plain-Vanilla), jeho súčasťou však boli aj „štruktúrované úverové nástroje“ (31 mld. EUR) a verejné pôžičky (30 mld. EUR). Kvalita aktív z tejto časti portfólia bola oveľa vyššia ako kvalita komerčných úverov na nehnuteľnosti. Vzhľadom na dlhú lehotu splatnosti cenných papierov a zväčšenie úverového rozpätia na trhu po ich skúpení aj v tomto prípade výrazne poklesli trhové ceny.
(54)
Odborníci Komisie dospeli k záveru, že na rozdiel od niektorých iných prípadov pomoci boli komplexné komerčné úvery na nehnuteľnosti a štruktúrované úverové nástroje (prevažne išlo o upísané študentské pôžičky, upísané pôžičky vo verejnom sektore a 5 mld. EUR z Total Return Swap) celkovo bezpečné. V týchto kategóriách očakávali iba malé straty, pričom v dôsledku hodnotenia hotovostných pôžičiek (Cash Bonds) v štruktúrach Halcyon a Pegasus-Strukturen, ako aj negatívneho základu a implicitných nákladov na financovanie Total Return Swap ich odhadovali na vyššiu sumu ako nemeckí experti. Naopak, pôžičky Plain-Vanilla boli prevedené za swapovú hodnotu blízku parite a tým vysoko nad ich skutočnou ekonomickou hodnotou. Okrem toho boli obchodované na trhoch, ktoré neboli výraznejšie zasiahnuté poklesom hodnoty, takže ich skutočná ekonomická hodnota musela aj tak približne zodpovedať trhovej hodnote. Odborníci Komisie preto dospeli k záveru, že skutočná ekonomická hodnota (real economic value - REV) tejto časti portfólia je výrazne nižšia ako cena, za ktorú ich HRE previedla na FMS-WM.
(55)
V prípade portfólia derivátov boli výsledky odborníkov Komisie z väčšej časti zhodné s výsledkami nemeckých odborníkov. Okrem toho stanovili protihodnotu úverovú riziku trochu vyššie ako nemeckí odborníci a zohľadnili niektoré výsledky z ich náhodnej skúšky a celkové zaťaženie „prevádzkových rizík“, keďže v súvislosti s celkovou efektívnosťou zabezpečovacích obchodov vychádzali z opatrných predpokladov.
(56)
V nasledujúcej tabuľke je uvedený súhrn výsledkov odborníkov Komisie.
(v mld. EUR)
Portfólio
Nominálna hodnota
Prevodná hodnota (PH)
Δ REV - PH
(údaje Nemecka)
Δ REV - PH
(údaje expertov Komisie)
Rozdiel
(Komisia/Nemecko)
Dlhopisy
83,444
93,96
-0,902
-7,59
-6,688
Štruktúrované úvery
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Úvery na komerčné nehnuteľnosti
26,312
23,874
-1,211
-2,80
-1,589
Úvery na nekomerčné nehnuteľnosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Spolu
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
V dôsledku toho stanovili odborníci rozdiel medzi skutočnou ekonomickou hodnotou a sumou pomoci definovanou na základe prevodnej hodnoty, ktorá podľa IAC od samého počiatku nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, na približne 16,2 mld. EUR. Celková výška pomoci, t. j. rozdiel medzi prevodnou a trhovou hodnotou, sa dá len ťažko vyčísliť, keďže nie je k dispozícii dostatočné množstvo ľahko dostupných cien pre časť portfólia, ktorú tvoria pôžičky. Za extrémneho predpokladu, že trhová hodnota pôžičkových kníh by bola na nule, celková výška pomoci by v tom prípade predstavovala 90 mld. EUR. Ak by sa s pôžičkami obchodovalo ako s likvidnými pôžičkami s podobnou lehotou splatnosti a kvalitou úveru, celková výška pomoci by bola okolo 20 mld. EUR.
II.4. Dôvod začatia a rozšírenia dôkladného prešetrovania
(58)
Dňa 7. mája 2009 začala Komisia dôkladné prešetrovanie štátnej pomoci pre HRE, ktoré v prevažnej miere vychádzalo zo skutočnosti, že Komisia mala najmä vzhľadom na stratégiu refinancovania a požiadavku na refinancovanie HRE pochybnosti o jej rentabilite. V pôvodnom pláne reštrukturalizácie, ktorý bol Komisii predložený 1. apríla 2009, boli ako dôvody finančných problémov HRE uvádzané iba vonkajšie faktory; pričom ako cieľ bolo stanovené zníženie celkových aktív len o 25 %, čo znamená, že objem refinancovania by bol zostal vysoký. HRE plánovala dosiahnuť toto zníženie celkových aktív skupiny predajom finančných aktív na trhu, a nie ich prevodom na banku pred likvidáciou. V pláne reštrukturalizácie bolo financovanie zo strany štátu s nízkymi maržami označené za jednu z hlavných obchodných činností HRE. Plán reštrukturalizácie však obsahoval veľmi málo informácií o rekonštrukcii a integrácii informačných systémov, ktoré sú kľúčovými aspektmi reštrukturalizačného procesu. Komisia mala navyše v tom čase pochybnosti, či opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže budú dostačujúce a či bolo zabezpečené primerané rozloženie nákladov.
(59)
Dôkladné prešetrovanie bolo 13. novembra 2009 rozšírené z týchto dôvodov:
a)
Je potrebné zaznamenať ďalšie štátne opatrenia v prospech HRE v podobe kapitálovej injekcie vo výške 2,96 mld. EUR (pozri odôvodnenie 30), kapitálovej injekcie vo výške 3 mld. EUR (pozri odôvodnenia 31 a 32), záruky vo výške 8 mld. EUR (pozri odôvodnenia 41 a 42), záruky vo výške 10 mld. EUR (pozri odôvodnenia 43 a 44) a záruky vo výške 2 mld. EUR (19) na refinancovanie možného konkurzu a kapitálové injekcie v celkovej výške do 4 mld. EUR (podľa nasledujúceho rozdelenia: kapitálová injekcia uvedená v odôvodneniach 33 a 34 vo výške 1,85 mld. EUR a kapitálová injekcia uvedená v odôvodnení 35 vo výške 2,08 mld. EUR), a
b)
Komisia mala pochybnosti, či reštrukturalizačné opatrenia boli v súlade s oznámením Komisie o obnovení rentability a hodnotením reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v rámci súčasnej krízy podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci (20) (Oznámenie o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore).
(60)
Dňa 24. septembra 2010 bolo dôkladné prešetrovanie opätovne rozšírené z nasledujúcich dôvodov:
a)
bolo potrebné zaznamenať ďalšie štátne opatrenia v prospech HRE, pri ktorých išlo o záruku vo výške 20 mld. EUR (pozri odôvodnenia 45 a 46), ďalšiu záruku vo výške do 20 mld. EUR (pozri odôvodnenia 47 a 48) a prevod finančných aktív na banku pred likvidáciou (pozri odôvodnenia 49 až 57), a
b)
Komisia mala pochybnosti o tom, či opatrenia týkajúce sa znehodnotených bankových aktív spĺňajú kritériá IAC, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, hodnotenie, rozdelenie bremena a odmeňovanie; ďalej podľa Komisie nebolo dostatočne preukázané, či plán reštrukturalizácie dokáže zabezpečiť obnovenie rentability, primerané rozdelenie premena a primerané obmedzenie prípadného narušovania hospodárskej súťaže.
II.5. Hlavné body plánu reštrukturalizácie
(61)
Dňa 1. apríla 2009 Nemecko oznámilo prvý návrh plánu reštrukturalizácie HRE a predložilo Komisii po viacerých zmenách 14. júna 2011 konečnú aktualizáciu tohto plánu. Pokiaľ nebude uvedený iný plán, všetky ďalšie odkazy v tomto rozhodnutí sa vzťahujú na túto konečnú verziu zo 14. júna 2011.
(62)
Podľa plánu reštrukturalizácie bude obchodná činnosť HRE po zbavení znehodnotených finančných aktív v menovitej hodnote 210 mld. EUR prostredníctvom ich prevodu na banku pred likvidáciou FMS-WM koncipovaná tak, aby jej ústredná banka PBB mohla fungovať na základe spoľahlivej koncepcie financovania a lepších vnútorných kontrol. Objem jej budúcich obchodných aktivít bude oveľa nižší ako objem obchodných aktivít HRE pred krízou; platí to pre bilančnú sumu, objem nových obchodov, stav zamestnancov, sieť pobočiek, ako aj pre regionálne ťažiská HRE.
(63)
V porovnaní s obdobím pred krízou bude strategická finančná suma PBB zbavená položiek pred uplynutím a položiek prenesených na FMS-WM na konci roku 2011 predstavovať cca 15 % bilančnej sumy skupiny HRE z konca roku 2008. Nové obchodné aktivity v oblasti financovania nehnuteľností sa tak znížia na 30 % v porovnaní s úrovňou z obdobia pred krízou (nové obchody HRE v oblasti komerčného financovania nehnuteľností predstavovali v roku 2007 32,1 mld. EUR). Stav zamestnancov sa znížil približne o 30 % a vymenilo sa celé predstavenstvo HRE, ktoré bolo vo funkcii pred krízou. Viac ako 30 podielov, z toho tretina v mimoeurópskych krajinách, bola predaná alebo zlikvidovaná alebo je v konkurze. Celkom bolo zatvorených 26 z 32 pobočiek. Ďalej sa spustil niekoľkoročný celopodnikový projekt New Evolution na rekonštrukciu systémov výpočtovej techniky, dotovaný sumou vo výške približne 180 miliónov EUR.
(64)
PBB bude naďalej pôsobiť v dvoch strategických oblastiach podnikania - v oblasti financovania nehnuteľností a financovania investícií z verejných zdrojov. Obe oblasti sú obmedzené na aktíva, ktoré prichádzajú do úvahy z hľadiska krytých nemeckých dlhopisov - hypotékové dlžobné listy alebo verejné dlžobné listy. Všetky ostatné obchodné činnosti, najmä oblasť financovania zo štátnych prostriedkov, financovanie infraštruktúry, obchody na kapitálovom trhu a správa nehnuteľností, boli zastavené.
(65)
V prípade ďalších dvoch dcérskych spoločností holdingu HRE sa počíta s tým, že banka DEPFA Bank plc. pôjde počnúc dňom doručenia tohto rozhodnutia do konkurzu a nebude uzatvárať žiadne nové obchodné kontrakty. Platí to aj pre jej dcérske spoločnosti. HRE Finance i. L. je v likvidácii a takisto neuzatvára žiadne nové obchodné kontrakty.
(66)
Podľa Nemecka predstavuje zásadné rozhodnutie sledovať konzervatívnejšiu obchodnú stratégiu a sústrediť sa na nemecké záložné listy ako hlavný zdroj refinancovania zvýšenie kvality obchodovania s pôžičkami, keďže podlieha nemeckému zákonu o záložných listoch, ktorý kladie zvláštne požiadavky na riadenie, sledovanie a kontrolu rizík a počíta s ochrannými opatreniami ako obmedzenie pomeru hodnoty úveru a nehnuteľnosti. Táto stratégia financovania výrazne znižuje doterajšiu závislosť HRE na medzibankovom peňažnom trhu, ktorý sa následne obmedzí najmä na fázu evidencie emitovania krytých dlhopisov.
III. STANOVISKÁ TRETÍCH SUBJEKTOV
(67)
Komisia dostala tieto stanoviská tretích subjektov, ktoré sú zhrnuté nižšie:
a)
Zhrnutie stanoviska Zväzu nemeckých záručných bánk (vdp) (november 2009):
-
Vdp je presvedčený, že model podnikania orientovaný na záložné listy sľubuje úspech a dokáže zabezpečiť dlhodobé prežitie a rentabilitu banky bez štátnych záruk.
b)
Zhrnutie stanoviska advokátskej kancelárie Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Advokátska kancelária Heisse Kursawe Eversheds je toho názoru, že poskytnutie pomoci porušuje práva niektorých akcionárov, plánované prevzatie všetkých akcií HRE zo strany SoFFin za vylúčenia menšinových akcionárov (Squeeze-out) predstavuje ďalšiu štátnu pomoc, pričom vylúčenie akcionárov je nevhodné a porušuje princíp voľnej výmeny kapitálu.
c)
Zhrnutie stanoviska advokátskej kancelárie Heisse Kursawe Eversheds (február 2010):
-
Advokátska kancelária Heisse Kursawe Eversheds ďalej tvrdí, že vylúčenie menšinových akcionárov (Squeeze-out) predstavuje štátnu pomoc podľa článku 107 a ďal. ZFEÚ, takáto pomoc porušuje zásadu voľného pohybu kapitálu a štátna pomoc pre HRE by mala byť povolená iba v prípade, že by HRE pokračovala vo svojej činnosti na základe únosného plánu reštrukturalizácie.
d)
Zhrnutie stanoviska Bohdana Kalwarowského (február 2010):
-
Pán Kalwarowskyj je toho názoru, že z hodnotiaceho posudku HRU, predloženého 5. októbra 2009 v rámci Squeeze-out možno jednoznačne vyvodiť životaschopnosť a ziskovosť HRE a že SoFFin sa v spolupráci s HRE snaží manipulatívnym spôsobom stlačiť cenu podniku smerom nadol.
IV. STANOVISKO NEMECKA K STANOVISKÁM TRETÍCH SUBJEKTOV
(68)
Komisia dostala 24. marca 2010 stanovisko Nemecka k stanoviskám tretích subjektov:
a)
Zhrnutie stanoviska k stanovisku Zväzu nemeckých záručných bánk (vdp):
-
Podľa Nemecka stanovisko vdp potvrdzuje, že plánovanie modelu podnikania HRE je založené na hodnoverných predpokladoch.
b)
Zhrnutie stanoviska k stanovisku Advokátskej kancelárie Heisse Kursawe Eversheds:
-
Nemecko je toho názoru, že Squeeze-out nepredstavuje štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Keďže Squeeze-out neznamená štátnu pomoc, tým pádom je z hľadiska dôkladného prešetrovania irelevantná aj otázka, či sa neporušila zásada voľného pohybu kapitálu (k nej podľa Nemecka tak či tak nedošlo).
c)
Zhrnutie stanoviska k stanovisku Bohdana Kalwarowského:
-
Nemecko zdieľa názor pána Kalwarowského, že na základe plánovaných reštrukturalizačných opatrení sa zabezpečí dlhodobá existencia HRE.
V. STANOVISKO NEMECKA
(69)
Nemecko akceptuje, že opatrenia sú štátnou pomocou podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(70)
Nemecko 15. júna 2011 predložilo zoznam záväzkov doplnený 1. júla (21), ktorý má zabezpečiť, aby model podnikania načrtnutý v pláne reštrukturalizácie bol uvedený do praxe, aby sa bremeno rozložilo rovnomerne a narušenie hospodárskej súťaže bolo obmedzené na nevyhnuté minimum. Zoznam týchto záväzkov možno zhrnúť takto:
a) Realizácia plánu reštrukturalizácie a záväzkov: Nemecko zabezpečí realizáciu konečnej verzie plánu reštrukturalizácie a záväzkov v plnom rozsahu.
b) Trvanie záväzkov: Záväzky budú v zásade platiť do skončenia obdobia reštrukturalizácie, t. j. do 31. decembra 2015. Záväzky voči DEPFA Bank plc. a jej dcérskym spoločnostiam však principiálne prestanú platiť, hneď ako sa reprivatizuje DEPFA Bank plc., ak k tomu dôjde skôr. V tom prípade by Nemecko oznámilo predaj Komisii vopred a ak by k nemu došlo pred 31. decembrom 2013, uskutočnilo by ho bez povolenia Komisie. Záväzky voči PBB prestanú platiť, hneď ako sa reprivatizuje PBB, v žiadnom prípade však nie pred 31. decembrom 2013.
c) Oblasti podnikania: Nemecko zabezpečí, aby nové obchodné kontrakty uzatváral iba PBB a aby sa tieto kontrakty obmedzili na dve oblasti podnikania, financovanie nehnuteľností a financovanie investícií z verejných zdrojov, pričom všetky ostatné oblasti podnikania budú zastavené (portfólio financovania zo štátnych zdrojov zostane v bilancii PBB, ale ako uplynuté portfólio) a všetky ostatné spoločnosti HRE zastavia svoje obchodné aktivity.
d) Reprivatizácia PBB: Nemecko zreprivatizuje PBB v čo najskoršom termíne, najneskôr však do 31. decembra 2015.
e) Obmedzenie rastu PBB: Nemecko zabezpečí, aby výška rastu PBB neprekročila určité limity; a to z hľadiska výšky bilančnej sumy, ako aj objemu nových obchodných kontraktov.
f) Banka pred likvidáciou: Nemecko zabezpečí, že PBB po 30. septembri 2013 prestane poskytovať služby správy finančných aktív a služby refinancovania pre banku v likvidácii FMS-WM a organizačne zabezpečí, aby tieto služby mohli prevziať tretie subjekty.
g) Prítomnosť na trhu: Nemecko zabezpečí, aby PBB uzatváral nové obchodné kontrakty len na týchto geografických trhoch:
i)V oblasti financovania nehnuteľností:
-
Hlavné trhy (22): Nemecko, Veľká Británia, Francúzsko a Španielsko.
-
Ďalšie trhy: Švédsko, Poľsko, Česká republika, Belgicko, Holandsko, Luxembursko, Rakúsko, Švajčiarsko, Dánsko, Fínsko, Nórsko, Slovensko a Maďarsko.
ii)V oblasti financovania investícií z verejných zdrojov:
-
Hlavné trhy: Nemecko, Francúzsko, Španielsko, Taliansko.
-
Ďalšie trhy: Švajčiarsko, Rakúsko, Poľsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Nórsko, Dánsko, Fínsko, Belgicko, Holandsko, Luxembursko a Veľká Británia.
h) Protislužba za využitie banky pred likvidáciou: Nemecko zabezpečí, aby HRE v rámci svojich možností poskytla primeranú odmenu ako protislužbu za využitie banky pred likvidáciou FMS-WM. Nemecko zabezpečí najmä to, aby Spolkový inštitút pre stabilizáciu finančných inštitúcií („FMSA“) vydala HRE pokyn na uhradenie sumy vo výške 1,59 mld. EUR pre FMS-WM, a to buď priamo, alebo prostredníctvom svojich dcérskych spoločností. Platbu musia zrealizovať spoločnosti HRE, ktoré previedli majetkové hodnoty na banku pred likvidáciou a pomer ich základného kapitálu presahuje 15 %. PBB zadrží zisky, aby splatila vklad tichého spoločníka.
i) Obmedzenie vyplácania úrokov a vydávania podielov na zisku: Nemecko zabezpečí, aby HRE a jej spoločnosti nevyplácali úroky a podiely na zisku v rámci právnych medzí.
j) Obmedzenie splácania: Nemecko zabezpečí, aby HRE a jej spoločnosti neuhradili žiadne splátky za ostatné doplnkové nástroje vlastného kapitálu.
k) Žiadne akvizície spoločností: Nemecko zabezpečí, aby HRE a jej spoločnosti počas realizácie plánu reštrukturalizácie nenadobudli žiadne iné spoločnosti.
l) Záväzky týkajúce sa informačných technológií HRE/PBB: Nemecko zabezpečí, aby sa projekt skvalitnenia IT systémov banky zrealizoval v plnom rozsahu.
m) Záväzok týkajúci sa cieľov minimálnych ziskov z nových obchodov (RAROC): Nemecko zabezpečí, aby PBB v rámci svojich strategických nových obchodov neposkytla žiadne nové úvery, ktoré majú menej ako 10 % RAROC (risk-adjusted return on capital) na základe jednotkových transakcií.
n) Monitorovací správca: Nemecko zabezpečí, aby sa plán reštrukturalizácie a všetky záväzky na zozname záväzkov zrealizovali správne a aby bola ich realizácia priebežne sledovaná monitorovacím správcom s primeranou kvalifikáciou.
VI. POSÚDENIE POMOCI
VI.1. Existencia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ a potenciálni príjemcovia
(71)
Jednotlivé uvedené opatrenia zabezpečilo buď Nemecko priamo, alebo SoFFin zriadený a kontrolovaný spolkovou vládou, a v dôsledku toho boli zabezpečené zo štátnych prostriedkov. Týmito opatreniami sa HRE poskytne selektívna výhoda v tom, že finančnej inštitúcii bude umožnené získať nový kapitál za výhodnejších ako bežných trhových podmienok, poistiť sa prostredníctvom záruk a využiť opatrenia na zbavenie sa znehodnotených aktív. HRE pôsobí na celom svete a konkuruje iným bankám v Nemecku a ďalších krajinách. Z tých istých dôvodov preto ide pri týchto opatreniach, tak ako sa uvádza aj v predchádzajúcich rozhodnutiach Komisie týkajúcich sa (23) HRE, o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(72)
V rámci skupiny HRE uzatvára nové obchodné kontrakty a tým pôsobí aktívne na trhu iba PBB (vrátane jej dcérskych spoločností). V prípade PBB tak ide o organizačnú jednotku firmy, ktorá uskutočňuje ďalej obchody HRE (túto činnosť však vykonáva iba v obmedzenom rozsahu, ako je uvedené v bode 63). Všetky ostatné organizačné jednotky patriace do skupiny HRE (t. j. DEPFA Bank plc. a jej dcérske spoločnosti a HRE Finance i.L.) sú pred likvidáciou; ich činnosť je obmedzená na minimum nevyhnutné na riadnu realizáciu. Tieto subjekty neuzatvárajú žiadne nové obchodné kontrakty.
(73)
Konečným cieľom a účelom všetkých opatrení štátnej pomoci (bez ohľadu na to, či boli oficiálne poskytnuté pre HRE, HRE Holding, PBB alebo DEPFA Bank plc.) je zabezpečiť ďalšie pôsobenie PBB na trhoch. Príčinou predmetného narušenia hospodárskej súťaže je pokračujúca prítomnosť PBB na trhu. DEPFA Bank plc. možno považovať (v porovnaní s FMS-WM) výlučne za banku pred likvidáciou vo vzťahu k aktívam, ktoré z rozličných dôvodov neboli prevedené na FMS-WM (na tzv. „zlú banku“). Banka predá svoje aktíva k dátumu splatnosti alebo ich predá na trhu, ale počnúc dňom doručenia tohto rozhodnutia nebude uzatvárať žiadne nové obchodné kontrakty (24).
(74)
Vzhľadom na to, že v prípade PBB tak ide o pokračovanie HRE z ekonomického hľadiska, PBB bude v súlade s rozhodovacou praxou Komisie (25) považovaná za príjemcu pomoci a tým sa následná kontrola zlučiteľnosti sústredí na PBB.
(75)
V kombinácii so závermi advokátskej kancelárie Heisse Kursawe Eversheds, podľa ktorých išlo v prípade Squeeze-out o štátnu pomoc, Komisia konštatuje, že poskytnutie kapitálových injekcií v prospech HRE síce predstavuje štátnu pomoc, vylúčenie (Squeeze-out) menšinových akcionárov ako také (t. j. prevzatie ich podielov za primeranú odplatu poskytnutú týmto akcionárom) však neobsahuje prvok štátnej pomoci, keďže banka z toho nezískala žiadne výhody pochádzajúce zo štátnych prostriedkov. V rámci Squeeze-out sa uskutočnili platby štátu pre menšinových akcionárov, ktoré však nemali žiadne ekonomické dôsledky pre HRE. Pre HRE sa zmenila iba vlastnícka štruktúra. Preto v tomto rozhodnutí nie je potrebné riešiť otázku, či Squeeze-out porušuje ustanovenia dohody o voľnom pohybe kapitálu.
VI.2. Zlučiteľnosť štátnej pomoci s vnútorným trhom
VI.2.1. Uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ
(76)
Podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ možno pomoc na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Keďže úpadok systémovo významnej banky má priamy vplyv na finančné trhy a nepriamo ovplyvňuje celé národné hospodárstvo členského štátu, Komisia sa v súčasnosti pri posudzovaní štátnej pomoci v bankovom sektore vzhľadom na pretrvávajúcu labilnú situáciu na finančných trhoch opiera z právneho hľadiska o toto ustanovenie.
(77)
Komisia najmä vzhľadom na predchádzajúce postavenie HRE na nemeckom trhu záložných listov, bývalej bilančnej sumy HRE a rozsahu predchádzajúceho stavu derivátov HRE nevidí žiaden dôvod na to, aby spochybnila skutočnosť, že Nemecko zaradilo HRE medzi systémovo dôležité banky.
(78)
Komisia zistila, že HRE využila pomoc na záchranu, ktorú Komisia označila za zlučiteľnú s vnútorným trhom; túto pomoc je však v súčasnosti potrebné preskúmať z hľadiska toho, či ju možno považovať za pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom. Komisia preto teraz musí na základe IAC a oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore vykonať kontrolu zlučiteľnosti týchto a všetkých ďalších reštrukturalizačných opatrení, t. j. záruk vo výške 52 mld. EUR a kapitálovej injekcie vo výške 2,08 mld. EUR.
VI.2.2. Posúdenie na základe oznámenia o znehodnotených aktívach (IAC)
(79)
Akýkoľvek prevod finančných aktív na banku pred likvidáciou musí prebehnúť v súlade s IAC. Okrem toho sa v oznámení o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore uvádza, že primeraná odmena za opatrenia štátnej podpory je jedným z najlepších prostriedkov, ako obmedziť narušovanie hospodárskej súťaže, pretože sa tak znižuje výška pomoci. Okrem toho môže vzniknúť potreba obmedziť možnosti expanzie banky v niektorých oblastiach podnikania alebo geografických oblastiach, napr. prostredníctvom trhovo orientovaných opatrení pomoci, ako sú konkrétne požiadavky na kapitál v prípadoch, keď by priame obmedzenia expanzie mohli oslabiť trh, alebo pri obmedzení morálneho hazardu.
(80)
Pokiaľ ide o spôsobilosť finančných aktív, ktoré sa vzali do úvahy z hľadiska prevodu, je podľa bodu 34 IAC pri výbere jednotlivých kategórií aktív vhodných na odbremenenie bezpodmienečne nutné zvoliť pragmatický a flexibilný prístup. Komisia použila tento flexibilný prístup v iných prípadoch pomoci a akceptovala prevod finančných aktív, pri ktorých vlastne nešlo o finančné aktíva ohrozené výpadkom, ale o aktíva, ktoré vzhľadom na zásadné zmeny modelu obchodovania predmetnej banky nemali strategický význam.
(81)
V snahe zabezpečiť, aby sa banka venovala v prvom rade obnoveniu svojej rentability a aby sa predišlo prípadným konfliktom záujmu, je potrebné, ako je vysvetlené v bode 46 IAC, vykonať jasné funkčné a organizačné oddelenie medzi bankou ako príjemcom pomoci a jej znehodnotenými finančnými aktívami. Komisia si je vedomá, že pri založení banky pred likvidáciou nebolo najmä z technických dôvodov možné okamžite prerušiť spojenie medzi PBB a FMS-WM. To však treba čo najrýchlejšie dobehnúť. Nemecko preto prisľúbilo, že pri PBB zabezpečí úplnú organizačnú nezávislosť spojených obchodných funkcií, ktoré už po 30. septembri 2013 za FMS-WM ďalej neprevezme.
(82)
V súvislosti s hodnotením rozdelenia bremena sa v bode 21 IAC uvádza, že primerané odmeňovanie tvorí súčasť požadovaného rozdelenia bremena. Komisia skúma, či sa v súlade s prílohou IV IAC pri stanovení cien na odbremenenie od znehodnotených aktív predpokladá, že sa primerane zohľadní riziko budúcich strát, ktoré presiahne rámec rizika vyjadreného pomocou skutočnej ekonomickej hodnoty týchto aktív. V súlade s rozhodovacou praxou Komisie v prípade opatrení na odbremenenie od znehodnotených aktív (26) sa hodnotenie potrebného odmeňovania za odbremenenie vlastného kapitálu vykoná na základe prevodu skutočnej ekonomickej hodnoty, a to aj v prípade, že je táto hodnota nižšia ako prevodná hodnota.
(83)
Podľa bodu 41 IAC by prevodná hodnota mala zodpovedať skutočnej ekonomickej hodnote. V prípade, že členský štát - najmä na vyvarovanie sa technickej insolventnosti - bude považovať za potrebné vychádzať z prevodnej hodnoty, ktorá prevyšuje skutočnú ekonomickú hodnotu, bude to prípustné len vtedy, keď bude súčasne naplánovaná rozsiahla reštrukturalizácia a zavedú sa ustanovenia, ktoré umožnia spätné vyžiadanie tejto dodatočnej pomoci, napríklad pomocou tzv. mechanizmu „Claw-back“.
(84)
Komisia na základe toho dospela k záveru, že rozdiel medzi skutočnou ekonomickou hodnotou a prevodnou hodnotou, ktorá bola stanovená s podporou nezávislých expertov, ktorý bude neskôr predmetom žiadosti o vrátenie, predstavuje 16,2 mld. EUR a vyžaduje mimoriadne rozsiahlu reštrukturalizáciu a redukciu banky. Podľa 21 IAC nie je potrebné uhradiť ďalšiu odmenu, keďže sa od opatrenia po predchádzajúcom odpočítaní kapitálu vo výške 16,2 mld. EUR neočakáva ďalšie odbremenenie vlastného kapitálu (27).
(85)
Komisia berie na vedomie, že Nemecko výslovne nepožadovalo vrátenie tejto sumy. Nemecko však prijalo klauzuly, ktoré majú umožniť spätné vyžiadanie pokiaľ možno v čo najväčšej miere a predpokladajú, že:
a)
Podmienená platobná povinnosť skupiny HRE voči banke pred likvidáciou je vo výške 1,59 mld. EUR.
b)
PBB používa nerozdelené zisky na vrátenie vkladu tichého spoločníka, Spolkovej republiky Nemecko.
c)
Po uhradení sumy 1,59 mld. EUR v plnej výške musí čiastkový koncern DEPFA Bank plc. (t. j. materská spoločnosť a všetky dcérske spoločnosti) poskytnúť Nemecku primeranú odplatu za štátnu podporu.
d)
Napriek tomu, že HRE bola zoštátnená, má Nemecko v úmysle reprivatizovať PBB, aby získalo výnosy aj z prípadnej reprivatizácie. Keďže bola banka prevedená do verejného vlastníctva a štát v súčasnosti plánuje reprivatizáciu banky, dá sa popritom uplatniť, aby sa štát pokúsil získať späť čo najväčšiu časť svojho vkladu, ku ktorému prispeli bývalí akcionári primeraným spôsobom.
Plánovaná reštrukturalizácia je navyše veľmi ďalekosiahla a počíta s radikálnou redukciou „dobrej“ ústrednej banky na približne 15 % objemu HRE na konci roku 2008. V kombinácii so záväzkami v súvislosti s obmedzením rastu, obmedzením ponuky produktov, so správou a s riadením spoločnosti (Corporate Governance) a reprivatizáciou prostredníctvom verejnej súťaže možno celý reštrukturalizačný balík označiť ako dostatočne rozsiahly v zmysle IAC.
(86)
Komisia tiež zistila, že obavy vyjadrené z jej strany, podľa ktorých Nemecko a HRE možno nie sú pripravené a schopné zabezpečiť absolútnu transparentnosť a úplné odhalenie znehodnotenia aktív ex ante boli rozptýlené vďaka podrobným údajom, ktoré odovzdal zanietený tím spolupracovníkov banky. Okrem toho HRE, sčasti na základe požiadavky Komisie, nariadila preskúmanie koherentnosti a kvality dátových záznamov, čo zjednodušilo ich konečné preskúmanie odborníkmi Komisie. Nemecko a PBB okrem toho prisľúbili ďalekosiahle zlepšenia riadenia a správy rizík, ako aj systémov vykazovania, aby rozptýlila obavy Komisie týkajúce sa možných nedostatkov v budúcich informačných systémoch riadenia.
VI.2.3. Zlučiteľnosť s oznámením o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore
(87)
V oznámení o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore sú uvedené pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci, ktoré je potrebné použiť pri reštrukturalizácii finančných inštitúcií počas terajšej krízy. Podľa tohto oznámenia musí byť reštrukturalizácia finančnej inštitúcie plánovaná v rámci terajšej finančnej krízy na to, aby bola 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ zlučiteľná s vnútorným trhom zaručiť obnovenie dlhodobej ziskovosti predmetnej banky, musí počítať s primeraným vlastným príspevkom banky ako príjemcu pomoci (rozdelenie bremena) a obsahovať dostatočné opatrenia na obmedzenie narušovania hospodárskej súťaže (28).
(88)
Poskytnuté a plánované kapitálové injekcie ako aj výška štátnej pomoci vyplývajúcej z prevodu finančných aktív spolu tvoria vyše 20 % rizikovo vážených aktív HRE z obdobia pred krízou.
VI.2.3.1. Obnovenie dlhodobej ziskovosti PBB
(89)
V súlade s ods. 2 oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore Nemecko predložilo rozsiahly a podrobný plán reštrukturalizácie, v ktorom sú uvedené príčiny finančných problémov HRE a podrobne rozvedený model podnikania.
(90)
Z plánu reštrukturalizácie a doplňujúcich vysvetlení Nemecka vyplýva, že problémy HRE boli v prevažnej miere spôsobené týmito faktormi:
a)
HRE, a predovšetkým jej spoločnosť DEPFA Bank plc., ktorých financovanie sa zabezpečovalo výlučne na peňažnom a kapitálovom trhu, bez franchisingového financovania, boli vysoko závislé od neporušeného medzibankového kapitálového trhu, ktorý bol v dôsledku platobnej neschopnosti Lehman Brothers občas úplne paralyzovaný.
b)
Staré dlhy vzniknuté kvôli aktívam, ktoré vzhľadom na ich skutočný rizikový profil neprinášajú primeranú návratnosť investícií.
c)
Koncern HRE vznikol spojením viacerých menších bánk, ktoré používali rozdielne IT-aplikácie a neboli zlúčené do rozsiahleho a zosúladeného systému riadenia a správy rizík.
(91)
Ako je uvedené vyššie, cieľom reštrukturalizácie a plánovaných opatrení, ktoré sú zamerané najmä na prísun kapitálu pre banku a vnútorné systémy kontroly, je vylúčiť opätovný výskyt problémov s likviditou, ktoré banku bezmála uvrhli do platobnej neschopnosti. Plán reštrukturalizácie celkom konkrétne rieši najvýznamnejšie problémové oblasti tým, že je postavený na koncepcii financovania založenej na záložných listoch, ktorá odstraňuje doterajšiu závislosť od medzibankového peňažného trhu, zvyšuje kvalitu a integruje informačno-komunikačné systémy, zužuje záber kladenia regionálnych akcentov, obmedzuje sieť pobočiek a znižuje absolútny rozsah obchodovania. Zastavenie iných podnikateľských činností a zaobchádzanie s nimi v rámci bilancie ako s portfóliom pred likvidáciou je logickým doplnením tejto koncepcie.
(92)
V dôsledku toho sa obe zostávajúce oblasti podnikania PBB obmedzia na aktíva, ktoré prichádzajú do úvahy z hľadiska krytých nemeckých dlhopisov (hypotékových dlžobných listov alebo verejných dlžobných listov). Argument, podľa ktorého takáto konzervatívnejšia obchodná stratégia povedie k zvýšeniu kvality poskytovania úverov, je pádny, najmä vzhľadom na ustanovenia nemeckého zákona o záložných listoch týkajúcich sa správy, riadenia a kontroly rizík, ako aj ustanovení uvedeného zákona týkajúcich sa pomery hodnoty úveru a nehnuteľnosti (napr. maximálna výška úveru k dispozícii v pomere k hodnote majetku).
(93)
Komisia v odôvodnení 92 rozhodnutia o rozšírení prešetrovania z 24. septembra 2010 (pozri odôvodnenie 15 predloženého rozhodnutia) vyjadrila pochybnosti, či banka so svojimi obchodnými aktivitami, najmä v sektore Public Finance (verejné financie) vyznačujúceho sa nízkymi maržami, dokáže vyprodukovať dostatočne vysoké marže. Časť niekdajších aktivít Public Finance, konkrétne časť Financovanie investícií z verejných zdrojov, má pretrvať. Obchodná činnosť financovanie investícií z verejných zdrojov však zahŕňa iba financovanie produktov, ktoré súvisia s investíciami vo verejnom sektore, čím sa líši od financovania zo štátnych zdrojov t. j. od neviazaného financovania štátnych inštitúcií, ktoré sa vyznačujú mimoriadne nízkymi maržami. Keďže v upravenom modeli podnikania boli obchody s nízkymi maržami, financované zo štátnych prostriedkov, ktoré v minulosti predstavovali okolo 75 % niekdajších aktivít Public Finance, zastavené a budú v súvahe PBB vykázané ako portfólio pred likvidáciou, obavy Komisie s tým súvisiace sa znížili. Aj záväzok Nemecka, že PBB v rámci svojich strategických nových obchodov neposkytne žiadne nové úvery, ktoré majú menej ako 10 % RAROC (ciele minimálnych ziskov z nových obchodov), prispieva k znižovaniu príslušných obáv Komisie.
(94)
Komisia okrem toho zistila, že metóda zachovania financovania investícií z verejných zdrojov ako druhej oblasti podnikania znižuje obavy účastníkov trhu a ratingových agentúr v súvislosti s nedostatočnou diverzifikáciou bánk, ktoré sú zamerané iba na jednu oblasť podnikania (takzvané monoline banks), čím sú výrazne závislé od jednej oblasti podnikania. Vďaka dvom oblastiam podnikania, ktoré nemajú nevyhnutne rovnaké cykly obchodovania, si PBB dokáže zabezpečiť stabilnejšie a plánovateľnejšie príjmy a dosiahnuť potrebné zviditeľnenie inštitucionálnych investorov.
(95)
Z reštrukturalizačnej koncepcie vyplýva priehľadnejšia organizačná štruktúra, keďže oblasti podnikania, ktoré nepatria k hlavnej činnosti, ako sú Capital Markets & Asset Management (kapitálové trhy a správa majetku), nebudú ďalej vyvíjať žiadne aktivity a sieť pobočiek sa výrazne zredukuje. Doteraz bolo uzatvorených mnoho pobočiek a podľa oveľa tzv. granulárneho modelu menších celkov majú byť štyri pobočky znova otvorené (v Berlíne, Hamburgu, v oblasti Porýnia a Porúria a Štokholme).
(96)
Plán reštrukturalizácie zabraňuje neprimerane silnému postaveniu PBB na trhu. Poskytovanie nových úverov je kryté pre obe oblasti podnikania. Zámerom PBB je dosiahnuť na hlavných trhoch prostredníctvom verejného financovania investícií podiel na trhu v rozpätí 1 až 2 % a v odvetví financovania nehnuteľností získať podiel na trhu od 2 do 6 %.
(97)
Komisia berie na vedomie, že banka začala odstraňovať slabiny vo svojom informačno-technologickom (IT) systéme. Sieť IT bola spočiatku veľmi heterogénna a mala výrazné nedostatky, najmä pokiaľ ide o funkcie a aplikácie správy a riadenia rizík. HRE preto v roku 2009 spustila niekoľkoročný celopodnikový projekt rekonštrukcie IT systémov s názvom New Evolution dotovaný sumou vo výške okolo 180 miliónov EUR. V šiestich „fázach“ budú postupne zavedené rôzne aktualizácie systému. Projekt okrem iného zahŕňa inovácie v oblasti prevádzky, ako sú konsolidácia správy úverov, zvýšenie kvality IT systémov v oblasti správy a riadenia rizík v súvislosti s úverovými, trhovými rizikami a rizikami likvidity, štandardizácia systémov Front-Office a inovácie v oblasti presnosti, granulárnosti a kvality informácií a údajov. Z údajov o obsahu a pokračovaní rekonštrukcie IT systémov vyplýva, že počiatočné problémy boli vyriešené na vysokej odbornej úrovni a v priebehu reštrukturalizácie PBB boli vyriešené v požadovanom rozsahu. Podľa názoru Komisie je budúci systém priebehu obchodnej činnosti prispôsobená, funkčná a efektívna platforma na aktuálnu a obozretnú správu a riadenie rizík. Realizácia plánov na rekonštrukciu systémov IT má preto rozhodujúci význam.
(98)
Likvidita, platobná schopnosť a ziskovosť PBB (29) sú najdôležitejšie ukazovatele rentability banky a sú podrobené základnému (Base Case), ako aj núdzovému (Stress Case) scenáru (30).
(99)
Podľa plánu reštrukturalizácie PBB nebude môcť zabezpečiť svoje refinancovanie prostredníctvom štátnych záruk. Napriek tomu však PBB zostáva na finančnom a kapitálovom trhu refinancujúcou finančnou inštitúciou bez franchisingového financovania, ktorá však pritom sleduje stratégiu výrazného zníženia objemu nezabezpečeného refinancovania, ktoré chce nahradiť emitovaním záložných listov považovaných za bezpečnejší zdroj financovania.
(100)
Keďže akútny nedostatok likvidity bol jeden z hlavných dôvodov problémov HRE, ktoré si v konečnom dôsledku vyžiadali štátnu podporu, podľa plánu reštrukturalizácie existuje dostatočná hotovostná a likviditná rezerva, pričom je možné, že bude potrebné zohľadniť následky vyplývajúce z požiadaviek Bazilej-III. Rezerva bude najväčšia na začiatku reštrukturalizačnej fázy a neskôr bude postupne klesať. V základnom prípade sa bude hotovostná a likviditná rezerva na konci roku 2011 pohybovať okolo [12 - 17] % bilančnej sumy PBBa na konci roku 2015 okolo [7 - 17] %. V núdzovom prípade sa bude hotovostná a likviditná rezerva na konci roku 2011 pohybovať nad [7 - 10] % bilančnej sumy PBB a na konci roku 2015 okolo [7 - 10] %. Situácia v oblasti likvidity v základnom i núdzovom prípade je podľa názoru Komisie primeraná.
(101)
S podielom základného imania (vypočítaného na základe metódy vnútorného ratingu Bazilej II), ktorý sa ku koncu roka 2011 v základnom prípade odhaduje na 12,9 % a v núdzovom prípade na 10,5 %, je PBB dostatočne vybavená vlastným imaním a splní požiadavky na minimálnu výšku imania vo fáze reštrukturalizácie. Podľa odhadov uvedených v pláne reštrukturalizácie dosiahne podiel základného imania na konci roka 2015 v základnom prípade 12,4 % a v núdzovom prípade 11,3 %. Pokles podielu základného imania v základnom prípade nie je spôsobený stratami, ale najmä s predpovedaným rastom rizikovo vážených finančných aktív, ktoré sú zasa spojené so zamýšľaným rastom (v základnom prípade vykáže PBB v rokoch 2011 až 2015 pozitívny výsledok po zdanení, len v núdzovom prípade by PBB v rokoch 2011 a 2012 vykázala negatívny zisk po zdanení).
(102)
V období reštrukturalizácie sa očakáva zvýšenie ziskovosti PBB. Podľa plánu reštrukturalizácie dosiahne zisk po zdanení v základnom prípade v roku 2011 [110 - 150] miliónov EUR a v roku 2015 [280 - 320] miliónov EUR. To by síce v roku 2011 zodpovedalo iba rentabilite základného imania (po zdanení) vo výške [3 - 6] %; na konci reštrukturalizačného obdobia (2015) by to však bolo už [8 - 11] % (po zdanení). Vytýčenú rentabilitu základného imania v základnom prípade pri vykonávaní obchodnej činnosti uvedenej v pláne reštrukturalizácie i z hľadiska schopnosti fungovania, ako aj vzhľadom na plánovanú reprivatizáciu PBB možno považovať za uspokojivú. Podľa Nemecka bude zisk po zdanení vymazaný stratami z predchádzajúcich rokov, čo vzhľadom na prevody strát znamená, že do PBB 201[…] zaznamená finančné straty; v súvislosti so splatením vkladu tichého spoločníka to však už v roku 201[…] nebude platiť.
(103)
Tabuľka 1: Plánovanie ziskov a strát pre PBB, IFRS (základný prípad), podľa plánu reštrukturalizácie
2011
2012
2013
2014
2015
Prebytková marža a podobné výnosy
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Príjem z provízií
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkové výnosy
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevencia úverového rizika
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratívna záťaž
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Saldo ostatných výnosov/výdavkov
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok pred zdanením
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dane z príjmov
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok po zdanení
mil. EUR
[110 - 150]
[140 - 160]
[170 - 220]
[240 - 270]
[280 - 320]
(104)
Ako najdôležitejšie faktory rastu ziskovosti PBB možno uviesť dva zdroje: po prvé, zisky PBB budú rásť na základe jej komerčných obchodných transakcií a po druhé, prevádzkové náklady poklesnú.
(105)
V súvislosti s dosahovaním vyšších ziskov obsahuje plán reštrukturalizácie zvýšenie priemernej marže z úverov, najmä vďaka uzatváraniu nových ziskových obchodných transakcií. Z hľadiska obchodu s financovaním nehnuteľností sa na základe súčasného portfólia očakáva zvýšenie čistých marží z [85 - 100] bps na [105 - 120] bps (2011), na [105 - 110] bps (2012) a napokon na [95 - 100] bps. Pre oblasť financovania investícií z verejných zdrojov bude na celé obdobie reštrukturalizácie stanovená čistá marža vo výške [27 - 35] bps, čo znamená výrazné zlepšenie v porovnaní s maržou stanovenou pre existujúce portfólio vo výške [6 - 12] bps na financovanie zo štátnych zdrojov (31). Toto zlepšenie je dané v prvom rade tým, že obchody financované zo štátnych zdrojov s mimoriadne nízkymi maržami nebudú ďalej financované.
(106)
Keďže je potrebné zabezpečiť dostatočne vysoké marže, záväzok Nemecka, podľa ktorého PBB v rámci svojich strategických nových obchodov neposkytne žiadne nové úvery, ktoré majú menej ako 10 % RAROC (ciele minimálnych ziskov z nových obchodov), je primeraný a žiaduci.
(107)
V rokoch 2011 a 2012 predstavujú platby, ktoré PBB dostáva za poskytovanie služieb správy a riadenia aktív pre FMS-WM („zlá banka“ HRE), významný zdroj príjmov pre PBB. V snahe zabezpečiť, aby sa banka venovala v prvom rade obnoveniu svojej rentability a predišlo sa prípadným konfliktom záujmu, je potrebné, ako je uvedené v IAC, vykonať jasné funkčné a organizačné oddelenie banky ako príjemcu pomoci od jej znehodnotených finančných aktív. Komisia vie, že pri založení banky pred likvidáciou nebolo najmä z technických dôvodov možné okamžite prerušiť spojenie medzi PBB a FMS-WM. To však treba čo najrýchlejšie dobehnúť. Na základe toho Nemecko prisľúbilo, že PBB zabezpečí úplnú organizačnú nezávislosť spojených obchodných funkcií, ktoré po 30. septembri 2013 už za FMS-WM viac neprevezme. To isté platí aj pre refinancovanie FMS-WM. Tento záväzok má slúžiť aj ako záruka, že rentabilita PBB sa v strednodobom horizonte udrží sama od seba a nebude ju treba ďalej udržiavať z platieb spojených s prevodom znehodnotených finančných aktív.
(108)
Komisia berie na vedomie, že PBB má v úmysle výrazne znížiť svoje prevádzkové náklady. Počas obdobia reštrukturalizácie sa výrazne zlepší pomer medzi nákladmi a ziskami, a to zo [64 - 79] % (2011) na [32 - 42] % (2015) v základnom prípade.
(109)
PBB spustila niekoľko zásadných reštrukturalizačných opatrení, ktoré sa prejavia v základe jej nákladov. Banka napríklad uzatvorila mnohé svoje pobočky a znížila stav zamestnancov približne o 30 % (1 366 zamestnancov na konci roku 2010 v porovnaní s 2 000 zamestnancami koncom roka 2007 (32)). Kým tieto opatrenia budú mať v strednodobej a dlhodobej perspektíve priaznivý vplyv na prevádzkové náklady, krátkodobo vzniknú v dôsledku reštrukturalizácie mimoriadne náklady, najmä pre vyplácanie odstupného a predčasné odchody do dôchodku, ako aj náklady na právnych zástupcov a poradcov. Podľa názoru Komisie je opodstatnený predpoklad, že po ukončení reštrukturalizácie sa prevádzkové náklady ustália na oveľa nižšej úrovni.
(110)
Po prevode znehodnotených aktív na FMS-WM, ktorý spôsobil výrazné zníženie bilančnej sumy, sa zdá prevencia úverového rizika PBB v základnom prípade na obdobie reštrukturalizácie stabilná.
(111)
Zamýšľaná rentabilita základného imania PBB sa zdá podľa Komisie aj pri zohľadnení východísk núdzového prípadu dostatočne pevná, keďže tým nie je ohrozená životaschopnosť banky ani vyhliadky na reprivatizáciu PBB. Podľa plánu reštrukturalizácie by PBB v roku 2011 zaznamenala v núdzovom prípade straty vo výške [100 - 125] miliónov EUR; po ukončení reštrukturalizačného obdobia v roku 2015 sa však očakávajú zisky vo výške [270 - 310] miliónov EUR. Rentabilita základného imania (po zdanení) by bola v roku 2011 (- [2,8 - 3,8] %) a v roku 2012 negatívna; podľa tohto scenára by však bola v roku 2015 na úrovni okolo [9 - 12] %.
(112)
Tabuľka 2: Plánovanie ziskov a strát pre PBB, IFRS (núdzový prípad), podľa plánu reštrukturalizácie
2011
2012
2013
2014
2015
Prebytková marža a podobné výnosy
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Príjem z provízií
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevádzkové výnosy
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prevencia úverového rizika
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratívna záťaž
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Saldo ostatných výnosov/výdavkov
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok pred zdanením
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dane z príjmov
mil. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Výsledok po zdanení
mil. EUR
- [100 - 125]
- [75 - 90]
[230 - 290]
[250 - 290]
[270 - 310]
(113)
Vzhľadom na zlepšenia modelu podnikania, technickej infraštruktúry, organizačnej štruktúry a vplyvov týchto vylepšení na očakávanú likviditu, platobnú schopnosť a ziskovosť PBB Komisia zastáva názor, že plán reštrukturalizácie spĺňa kritériá oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore z hľadiska obnovenia dlhodobej rentability.
VI.2.3.2. Vlastný príspevok/rozdelenie bremena
(114)
Podľa oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore musí príjemca zabezpečiť primeraný vlastný príspevok k reštrukturalizačným nákladom. V časti 3 tohto oznámenia sú v tejto súvislosti uvedené tieto hlavné zásady:
a)
Reštrukturalizačná pomoc by mala byť obmedzená na nevyhnutné náklady potrebné na obnovenie rentability.
b)
Banka by mala na financovanie reštrukturalizácie použiť najskôr vlastné prostriedky, aby príspevok na pomoc zostal obmedzený na nevyhnutné minimum. Na dosiahnutie toho je možné napríklad predať finančné aktíva.
c)
Náklady na reštrukturalizáciu neznáša výlučne štát, ale aj subjekty, ktoré investovali do banky, čím sa zabezpečí, aby boli straty vykryté disponibilným kapitálom a za opatrenia štátu bola vyplatená primeraná odmena. Požiadavka na rozdelenie bremena sleduje dva ciele: obmedzenie prípadného narušenia hospodárskej súťaže a zabránenie morálnemu hazardu (33).
(115)
Boli rozptýlené pochybnosti Komisie, že pomoc prípadne nebude obmedzená na nevyhnutné minimum potrebné na obnovenie dlhodobej rentability. Nemecko investovalo do HRE približne 10 mld. EUR. Časť týchto kapitálových injekcií, t. j. 2,08 mld. EUR, sa použije na rekapitalizáciu banky pred likvidáciou FMS-WM, ďalšia 1,59 miliarda EUR bude prevedená na FMS-WM v priebehu reštrukturalizácie. Približne 63 % cca 10 mld. EUR zostane v koncerne HRE.
(116)
PBB je jediná organizačná jednotka v rámci skupiny, ktorá bude v budúcnosti uzatvárať nové obchodné kontrakty, a preto je aktívnym účastníkom hospodárskej súťaže. V základnom prípade je na koniec roka 2011 stanovený podiel základného imania (podľa metódy Bazilej II IRB) na 12,9 %, ktorý sa v priebehu reštrukturalizačného obdobia do konca roka 2015 mierne zníži na 12,4 %. Plán reštrukturalizácie nevyvoláva žiadne pochybnosti, že banka splní minimálne požiadavky na kapitál aj v priebehu reštrukturalizačného obdobia. Predpovedaný podiel základného imania je vysoký, približne však zodpovedá podielu základného imania konkurentov. V dôsledku finančnej krízy sa od bánk teraz vo všeobecnosti očakávajú vyššie podiely imania ako pred krízou. Ďalej je potrebné zamyslieť sa nad tým, že PBB potrebuje pre svoje problémy počas krízy solídne kapitálové krytie, aby sa mohol medzi ostatnými účastníkmi trhu presadiť ako spoľahlivý obchodný partner. Podľa názoru Komisie sú preto výška poskytnutého kapitálu a z nej vyplývajúce kapitálové kvóty primerané a obmedzené na nevyhnutné minimum.
(117)
Okrem toho boli HRE poskytnuté záruky v celkovej súhrnnej výške 145 mld. EUR, z ktorých banka použila 124 mld. EUR. Tieto záruky boli potrebné na to, aby banka mohla pokračovať v obchodovaní v situácii, keď bola ohrozená platobnou neschopnosťou, a to najmenej dovtedy, kým HRE dokázala previesť svoje znehodnotené aktíva na FMS-WM. Všetky záruky v celkovej výške 124 mld. EUR, ktoré koncern HRE využil, boli s účinnosťou od 1. októbra 2010 prevedené na FMS-WM. PBB sa preto pri svojich obchodných aktivitách už neodvoláva na štátne záruky. Uvedený prevod prispel k tomu, že sa podpora v podobe záruk časovo obmedzila na nevyhnutné minimum.
(118)
Podľa oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore by príjemcovia pomoci z radov bánk mali na financovanie vlastnej reštrukturalizácie najskôr použiť vlastné prostriedky, čo sa spravidla uskutočňuje na základe predaja aktív. HRE sa prevodom majetkových hodnôt v nominálnej hodnote okolo 210 mld. EUR a derivátov v hodnote okolo 280 mld. EUR na banku pred likvidáciou FMS-WM zbavila významnej časti svojich majetkových hodnôt, a tak znížila svoju bilančnú sumu o polovicu. Tým však nevznikol žiaden účtovný zisk, ktorý by sa mohol použiť na financovanie nákladov na reštrukturalizáciu. Prevod možno skôr považovať tiež za štátnu pomoc, pretože cena uhradená za tieto aktíva HRE presiahla skutočnú ekonomickú hodnotu týchto aktív o 16,2 mld. EUR. Napriek tomu koncern medzičasom predáva, resp. predal účasti v podnikoch [napr. účasti v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švajčiarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a Collineo Asset Management GmbH].
(119)
Banka HRE zaplatila SoFFin úroky za všetky záruky poskytnuté zo strany Nemecka, ktorých výška sa pohybovala v rozmedzí od 0,5 % do 0,8 % p.a. Tak zaplatila za časť štátnej pomoci v zmysle oznámenia Komisie - Uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach na podporu finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou („oznámenie o bankách“) (34) primeranú protihodnotu. Banka naproti tomu doteraz neuhradila náhradu za poskytnutý kapitál ani za odbremenenie vlastného imania vyplývajúce z opatrenia na odstránenie znehodnotených aktív; ďalej nie je schopná prognózovať vhodný mechanizmus Claw-back na štátnu pomoc, ktorého podstata spočívala v tom, že prevodná hodnota finančných aktív bola vyššia ako ich skutočná hodnota.
(120)
Vzhľadom na celkovú ekonomickú situáciu HRE je možné vyvodiť záver, že banka jednoducho nebola schopná poskytnúť významný vlastný príspevok k nákladom na reštrukturalizáciu (35). Preto treba nedostatočný vlastný príspevok zohľadniť v podobe mimoriadne ďalekosiahlych štrukturálnych opatrení v pláne reštrukturalizácie, aby sa zabezpečilo primerané rozloženie bremena spojeného so záchranou banky na banky a vlastníkov podielov. Komisia považuje obmedzenie veľkosti skupiny, pôsobenia na trhu, objemu obchodnej činnosti a bilančnej sumy vzhľadom na špecifické okolnosti tohto prípadu za primeranú náhradu za nedostatočný vlastný príspevok banky.
(121)
Tiež je potrebné zohľadniť, že banka bola zoštátnená, ako aj skutočnosť, že bývalí vlastníci podielov boli na základe hodnoty skupiny odškodnení bez štátnej podpory (36). To je z pohľadu pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci pozitívny aspekt, ktorý znamená, že bývalí vlastníci podielov stratili svoje podiely, a preto je potrebné vychádzať z toho, že sa dostatočne podieľali na nákladoch na reštrukturalizáciu HRE.
(122)
V prípade vlastníkov podriadených dlhových nástrojov HRE Nemecko prisľúbilo, že HRE nebude vyplácať žiaden zisk z finančných nástrojov závislých od zisku tretím subjektom, a tak zabezpečí, aby vlastníci kapitálu Tier 2 nedostali žiadnu alebo dostali len minimálnu kompenzáciu za svoje investície, a tak znášali časť bremena ako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komisia preto dospela k záveru, že vlastníci podielov HRE sa primerane podieľali na nákladoch na reštrukturalizáciu HRE, a tým je primerane zohľadnené aj riziko morálneho hazardu.
VI.2.3.3. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(124)
Podľa oznámenia o reštrukturalizačných opatreniach vo finančnom sektore musí Komisia pri prešetrovaní opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže skúmať výšku pomoci, rozsah rozdelenia bremena a budúce postavenie finančnej inštitúcie po reštrukturalizácii. Na základe tohto prešetrovania je potrebné prijať príslušné opatrenia.
(125)
HRE spôsobila rozsiahle narušenie hospodárskej súťaže. Celkovo poskytne Nemecko banke HRE kapitál vo výške až do 9,95 mld. EUR (FMS-WM je príjemca časti tohto kapitálu) a poskytne záruky vo výške 145 mld. EUR. HRE ďalej využila opatrenie na očistenie znehodnotených aktív s prvkom pomoci vo výške cca 20 mld. EUR. Vzhľadom na rozsiahlu štátnu pomoc treba vykonať dôkladnú reštrukturalizáciu HRE.
(126)
PBB ako následnícka banka HRE bude po finančnej stránke dobre vybavená a zbavená predchádzajúcich rizikových úverových obchodov HRE. V záujme udržania schopnosti PBB uzatvárať obchody a zjednodušenia odtrhnutia je potrebné zabezpečiť vysokú mieru podpory. PBB je však oveľa menšia banka a Nemecko navyše prijalo primerané opatrenia na obmedzenie prípadného narušenia hospodárskej súťaže.
(127)
Po prvé sa PBB bude ako podnikateľský subjekt výrazne líšiť od niekdajšej HRE. Bola zoštátnená a v súčasnosti prechádza zásadnou reštrukturalizáciou; v dôsledku toho je PBB oveľa menšia banka ako bývalá HRE. Po prevode množstva finančných aktív na FMS-WM predstavuje bilančná suma PBB, v ktorej nie sú zahrnuté žiadne bilančné položky, ktoré sú v súvahe PBB uvedené ako portfólio pred likvidáciou alebo boli synteticky prevedené na FMS-WM, cca 15 % bilančnej sumy skupiny HRE na konci roku 2008.
(128)
Po druhé Nemecko predložilo Komisii niekoľko záväzkov, ktorých cieľom je obmedzenie pôsobenia PBB na trhu (podrobnejšie závery sú uvedené v časti V). PBB bude uzatvárať nové obchodné kontrakty iba v dvoch strategických oblastiach podnikania - v oblasti financovania nehnuteľností a financovania investícií z verejných zdrojov. Obe oblasti podnikania budú počas obdobia reštrukturalizácie rásť iba v obmedzenom rozsahu, keďže pre nové obchodné transakcie, bilančnú sumu a rozsah portfólia boli stanovené horné limity, čo znamená, že možnosti PBB expandovať na trhu, a tak narušiť hospodársku súťaž sú mizivé. Obmedzenie rastu platí najmenej do 31. decembra 2013 a potenciálne bude platiť aj dlhšie, ak PBB dovtedy nebude reprivatizovaná. Všetky ostatné organizačné jednotky skupiny HRE musia zastaviť podnikateľskú činnosť a zrušiť svoje portfóliá; platí to najmä pre oblasti podnikania Infrastructure Finance, Capital Markets & Asset Management a financovanie zo štátnych zdrojov.
(129)
Po tretie, Nemecko prisľúbilo že PBB v rámci svojich strategických nových obchodov neposkytne žiadne nové úvery, ktoré majú menej ako 10 % RAROC (ciele minimálnych ziskov z nových obchodov), aby rozptýlilo obavy Komisie, že PBB by mohla príliš agresívnou cenovou politikou narušiť hospodársku súťaž a poškodiť konkurenciu. To je podľa názoru Komisie ďalšie účinné opatrenie na zabránenie neprimerane výraznému narušeniu hospodárskej súťaže.
(130)
Po štvrté bude obchodná činnosť PBB obmedzená pravidlami správania, ktoré budú obsahovať zákaz poukazovať v jej reklame na štátnu pomoc.
(131)
Nemecko okrem toho prisľúbilo, že banku PBB v čo najskoršom termíne, t. j. najneskôr do 31. decembra 2015, reprivatizuje. Predaj PBB umožní Spolkovej republike Nemecko (čiastočne) získať späť kapitál investovaný do HRE. Komisia ďalej skonštatovala, že reprivatizácia vykonaná v čo najskoršom termíne môže zabezpečiť získanie PBB tretími subjektmi.
VII. MONITOROVANIE
(132)
Nemecko prisľúbilo, že realizáciu plánu reštrukturalizácie a záväzkov na zozname záväzkov bude monitorovať monitorovací správca, ktorý zašle Komisii raz štvrťročne správu.
VIII. ZÁVER
(133)
Komisia dospela k záveru, že v prípade už prešetrených opatrení ide o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(134)
Komisia okrem toho dospela k záveru, že pomoc na reštrukturalizáciu je podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ zlučiteľná s vnútorným trhom s výhradou realizácie plánu reštrukturalizácie, ktorý bol 14. júna 2011 definitívne aktualizovaný, a s výhradou realizácie záväzkov na zozname záväzkov uvedeného v prílohe k tomuto rozhodnutiu,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc, ktorú Nemecko poskytlo a má v úmysle poskytnúť skupiny Hypo Real Estate pozostávajúca z:
-
kapitálovej injekcie vo výške 60 mil. EUR (notifikovanej 17. apríla 2009),
-
kapitálovej injekcie vo výške 2,96 mld. EUR (notifikovanej 3. júna 2009),
-
kapitálovej injekcie vo výške 3 mld. EUR (notifikovanej 26. októbra 2009),
-
kapitálovej injekcie vo výške 1,85 mld. EUR (notifikovanej 30. apríla 2010), z čoho bude 450 mil. EUR poskytnutých len pri existencii určitých okolností,
-
kapitálovej injekcie vo výške 2,08 mld. EUR (notifikovanej 10. septembra 2010),
-
záruky vo výške 35 mld. EUR (notifikovanej 30. septembra 2008),
-
záruky vo výške 52 mld. EUR (notifikovanej 17. apríla 2009),
-
záruka vo výške 8 mld. EUR (notifikovanej 26. októbra 2009),
-
záruka vo výške 10 mld. EUR (notifikovanej 26. októbra 2009),
-
záruka likvidity vo výške 20 mld. EUR (notifikovanej 2. septembra 2010);
-
záruka vyrovnania vo výške 20 mld. EUR (notifikovanej 10. septembra 2010) a
-
z prevodu finančných aktív na banku pred likvidáciou FMS Wertmanagement AöR (notifikovaného 10. septembra 2010)
je podľa článku 107 ods. 3 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie so zreteľom na zoznam záväzkov uvedený v prílohe zlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
Nemecko zabezpečí, že po uverejnení tohto rozhodnutia bude Komisii raz štvrťročne posielať podrobné výkazy o prijatých opatreniach, ktoré boli prijaté na dodržanie tohto rozhodnutia podľa časového harmonogramu uvedeného v prílohe k zoznamu záväzkov.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.
V Bruseli 18. júla 2011