NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 44/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o revizi kvót pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV podle dohody o partnerství v odvětví rybolvu s Grónskem, by měly být Komisi svěřeny příslušné pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění omezení odlovu některých populací druhů s krátkým životním cyklem by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o revizi TAC na základě vědeckých informací získaných v první polovině roku 2012. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týjkající se revize TAC pro populace s krátkým životním cyklem, je-li to v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech nezbytné pro dosažení souladu s mezinárodními závazky Unie.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. Za účelem dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat místo vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy musí proto obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel; to umožní podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) (dále jen „plán pro tresku obecnou“), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti u řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
V souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné nadále používat a revidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(15)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části této oblasti a v určitých obdobích pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(16)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10), Grónskem (11) a Islandem (12) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2012 měla být uzavřena počátkem roku 2012. Podobně budou v roce 2012 pokračovat i konzultace s Islandem. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání v roce 2012, je vhodné, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohod s Islandem nebo Faerskými ostrovy.
(17)
V souladu s konzultacemi, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie povolit rybolov svým plavidlům až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství odlovené nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty v roce 2013. Podobně může Unie v roce 2013 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2012. Dotčeným členským státům je vhodné umožnit tuto flexibilitu v řízení těchto rybolovných práv, a to zejména tak, že se těmto státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility.
(18)
Lov tresky obecné prováděný Unií v vodách EU a v mezinárodních vodách oblastí ICES I a IIB tradičně zahrnoval vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné. Je proto nezbytné stanovit omezení vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné v případě tohoto rybolovu, která jsou v souladu s historickými úrovněmi.
(19)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2012 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(20)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2011 na svém 33. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2012 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. Tato rybolovná práva, která zahrnují některé TAC a v případě krevet v rybolovné divizi 3M rozpis rozdělení intenzity rybolovu, by měla být provedena do práva Unie.
(21)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 82. výročním zasedání v roce 2011 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2011 tabulky souladu, které stanoví upravené kvóty a uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti konstatovala, že v roce 2010 Unie zcela nevyužila svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba provést rozdělení těchto nevyužitých rybolovných práv na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. S ohledem na výsledek téhož výročního zasedání byl dále pozměněn plán obnovy marlína modrého a marlína bělavého, byla snížena unijní kvóta pro marlína modrého, mírně se zvýšila unijní kvóta pro marlína bělavého a bylo přijato doporučení ICCAT týkající se zachování žraloků hedvábných. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(23)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila svá opatření, která se týkají rybolovných práv a která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající příslušná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla revidována na druhé přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011 a budou znovu revidována na třetí přípravné konferenci pro komisi SPRFMO, která se bude konat od 30. ledna do 3. února 2012. Uvedená prozatímní opatření jsou dobrovolná a podle mezinárodního práva nejsou právně závazná. Je nicméně vhodné v souladu se závazky týkajícími se spolupráce a ochrany zakotvenými v mezinárodním mořském právu provést uvedená opatření v právu Unie stanovením celkové kvóty pro Unii a rozdělení mezi dotčené členské státy.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila hodnoty celkového přípustného odlovu ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které odsouhlasila pro roky 2011 a 2012 na svém výročním zasedání v roce 2010. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(27)
Konání 8. výročního zasedání Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) v roce 2011 bylo odloženo na rok 2012. Je vhodné, aby stávající opatření pro zachování a řízení. zůstala v platnosti až do uskutečnění tohoto výročního zasedání
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Stávající příslušná opatření by měla být provedena v právu Unie.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, měla zpětnou působnost. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů Antarktidy () trvá od 1. prosince jednoho roku do 30. listopadu následujícího roku a některá rybolovná práva nebo zákazy rybolovu v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovovány na období počínající 1. prosincem 2011, je třeba, aby se příslušná opatření tohoto nařízení použila od uvedeného data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
Dne 16. prosince 2011 vydala Unie prohlášení týkající se Bolívarovské republiky Venezuely (dále jen „Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany. Je třeba tedy stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(31)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(32)
S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2012, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 29. bodě odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(33)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2011 do 30. listopadu 2012 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR a
d)
rybolovná práva na období uvedená v článku 27 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC.
3. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, které jsou předmětem konzultací v oblasti rybolovu se třetími zeměmi. Konečná rybolovná práva se stanoví po uzavření těchto konzultací v souladu se Smlouvou.
4. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 3.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
a)
plavidla EU, a
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo pravomocí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani pravomoci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (14).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblasti ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (15);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblasti CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (16);
e)
„oblasti NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze nařízení (ES) č. 217/2009 (17);
f)
„oblast úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím (18);
g)
„oblast úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (19);
h)
„oblast úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/ (20);
i)
„oblast úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (21);
j)
„oblast úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (22);
k)
„oblast úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) je zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (23) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblast úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (24);
m)
„oblast volného moře Beringova moře“ je zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (25) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise reviduje kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu a protokolem k této dohodě.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2012 může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem podle čl. 37 odst. 2 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků rodu Ammodytes a související vedlejší úlovky ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IIB tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy a související vedlejší úlovky v podoblasti ICES IIIa a ve vodách EU divize ICES IIa a v podoblasti ICES IV a
c)
populace šprota obecného a související vedlejší úlovky ve vodách EU divize ICES IIa a podoblasti ICES IV.
5. V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se dodržování mezinárodních závazků ze strany Unie Komise reviduje TAC stanovené v příloze I pro populace uvedené v odstavci 4 tohoto článku prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů postupem podle čl. 38 odst. 3. Tyto akty zůstávají v platnosti po dobu použitelnosti tohoto nařízení, v každém případě nejpozději do 31. prosince 2012.
Článek 6
Dodatečné příděly pro plavidla účastnící se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský státy může plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
2. Dodatečné kvóty podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky populací, na něž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty.
Bez ohledu na písmeno b), může ve výjimečných případech členský stát plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nepřesahují 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely a
iii)
všechna plavidla účastnící se zkoušek nepřekročí celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod kjeho vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty každého typu plavidla, které se účastní zkoušek, a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů pro typy plavidel uvedené v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Není-li posouzení schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 7
Flexibilita v řízení některých populací
1. Pro některé populace uvedené v příloze I může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty uvedené v příloze I o 10 %. Dotčený členský stát oznámí své rozhodnutí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu.
2. Veškerá množství odlovená v roce 2012 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 odečítají.
3. Veškerá množství neodlovená v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 přičítají.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 10
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (26), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2012 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 11
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovec bělolemý, mník modrý a mník mořský.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Severní šířka
Západní délka
1
52° 27′
12° 19′
2
52° 40′
12° 30′
3
52° 47′
12° 39,600′
4
52° 47′
12° 56′
5
52° 13,5′
13° 53,830′
6
51° 22′
14° 24′
7
51° 22′
14° 03′
8
52° 10′
13° 25′
9
52° 32′
13° 07,500′
10
52° 43′
12° 55′
11
52° 43′
12° 43′
12
52° 38,800′
12° 37′
13
52° 27′
12° 23′
14
52° 27′
12° 19′
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 13
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně a
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 43/2012 (27) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 14
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. dubna do 15. května 2012.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC na úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2012 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2012.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou v části B přílohy V stanoveny TAC a omezení pro vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek sezóny.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2012/13
1. Během rybářské sezóny 2012/13 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2012:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámeno sekretariátu CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast Úmluvy IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornostijsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma typy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2012 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2012, nebo od 18. listopadu 2012 do 18. ledna 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2012, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států s košelkovými nevody musí v oblasti stanovené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatel plavidla je ihned vypustí a zároveň:
a)
zaznamená počet vypuštění s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašle údaje uvedené v písmenu a) členskému státu, jehož je státním příslušníkem. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2012 00:00 hodin do 30. září 2012 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFC uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidel s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách EU; a
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Tam, kde jsou rybolovná práva nebo omezení pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených pro tato rybolovná práva nebo omezení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 44/2012
zo 17. januára 2012,
ktorým sa na rok 2012 stanovujú vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)
Článkom 43 ods. 3 zmluvy sa ustanovuje, že Rada má prijímať na návrh Komisie opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností.
(2)
V nariadení Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (1) sa vyžaduje, aby sa stanovili opatrenia, ktorými by sa spravoval prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom by sa zohľadnili dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF), ako aj vo svetle doporučenia regionálnych poradných rád.
(3)
Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností podľa oblastí rybolovu alebo skupiny oblastí rybolovu, v prípade potreby aj vrátane určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členské štáty tak, aby sa zabezpečila relatívna stabilita ich rybolovných činností pre každú populáciu alebo oblasť rybolovu, pričom by sa mali riadne zohľadniť ciele spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002.
(4)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia pokiaľ ide o revíziu kvót na výlov korušky polárnej, ktoré má Únia k dispozícii v grónskych vodách podoblastí ICES V a XIV podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu s Grónskom by sa mali na Komisii preniesť právomoci.
(5)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania obmedzení výlovu v prípade určitých populácií krátko žijúcich druhov by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa revízie TAC vo svetle vedeckých informácií zozbieraných počas prvej polovice roku 2012. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2).
(6)
Komisia by v prípade, že si to vyžadujú vážne a naliehavé dôvody, v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa potreby Únie dodržiavať jej medzinárodné záväzky, mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty týkajúce sa revízie TAC populácií krátko žijúcich rýb.
(7)
V prípade určitých TAC môžu členské štáty prideliť plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty. Cieľom takýchto testovaní je overiť systém kvót na výlov, aby sa predišlo odhadzovaniu úlovkov a plytvaniu s inak využiteľnými zdrojmi rýb. Nekontrolované odhadzovanie rýb znamená hrozbu pre dlhodobú udržateľnosť rýb ako verejného vlastníctva, a tým pre ciele spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva. Naopak systémy kvót na výlov vo svojej podstate stimulujú rybárov na optimalizovanie selektivity rybolovných operácií. V záujme dosiahnutia rozumného riadenia odhodených úlovkov by sa malo uprednostniť plné zdokumentovanie každej operácie na mori pred zdokumentovaním toho, čo sa v prístave vyloží. Podmienky prideľovania dodatočných kvót členskými štátmi by preto mali zahŕňať povinnosť používať uzavretý okruh televíznych kamier (CCTV) prepojený na systém senzorov. Týmto by sa umožnilo zaznamenávať podrobnosti o všetkých častiach úlovkov, ponechaných na palube aj odhodených. Systém založený na ľudských pozorovateľoch pôsobiacich na palube v reálnom čase by bol menej účinný, nákladnejší a menej spoľahlivý. Z uvedeného vyplýva, že používanie CCTV je v súčasnosti predpokladom úspechu programov na znižovanie odhadzovania úlovkov, ako je napr. plne zdokumentovaný rybolov, za predpokladu, že požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (3) sú splnené.
(8)
TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali zohľadniť biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu, ako aj zohľadniť názory, ktoré zúčastnené strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach s Poradným výborom pre rybolov a akvakultúru a príslušnými regionálnymi poradnými radami.
(9)
Pokiaľ ide o populácie, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, TAC by sa mal stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v uvedených plánoch. Z uvedeného vyplýva, že TAC populácií soley v Severnom mori, platesy veľkej v Severnom mori, tresky škvrnitej v Severnom mori, Skagerraku a vo východnej časti Lamanšského prielivu a tuniaka modroplutvého vo východnom Atlantiku a v Stredozemnom mori by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori (4), nariadení Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov (5) (ďalej len „plán tresky”), a nariadení Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori (6).
(10)
Pokiaľ ide o populácie, o ktorých nie je k dispozícii dostatočné množstvo údajov alebo údaje nie sú dostatočne spoľahlivé na to, aby sa mohla odhadnúť veľkosť populácie, opatrenia týkajúce sa hospodárenia s populáciami a úrovne TAC by mali vychádzať zo zásady predbežnej opatrnosti v rybnom hospodárstve, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. i) nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002, pričom by sa mali zohľadňovať faktory špecifické pre jednotlivé populácie, najmä dostupných informácií o vývojových trendoch populácií a úvah o zmiešanom rybolove.
(11)
V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (7), by sa mali určiť populácie, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia uvedené v danom nariadení.
(12)
Na rok 2012 je potrebné stanoviť stropy rybolovného úsilia v súlade s článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008, článkom 9 nariadenia Rady (ES) č. 676/2007 a článkami 5 a 9 nariadenia (ES) č. 302/2009 a zároveň zohľadniť nariadenie Rady (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel (8).
(13)
Na základe odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) je žiaduce zachovať a zrevidovať systém hospodárenia s piesočnicou vo vodách EÚ v divíziách ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V prípade niektorých druhov, ako sú napríklad niektoré druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla vážne ohroziť ich ochranu. Rybolovné možnosti pre tieto druhy by sa preto mali v plnej miere obmedziť prostredníctvom všeobecného zákazu lovu týchto druhov.
(15)
Homár štíhly sa loví v zmiešanom love pri dne spolu s mnohými inými druhmi. Vo vedeckom odporúčaní sa uviedlo, že v zóne západne od Írska známej ako Porcupine Bank by lov tohto druhu nemal v roku 2012 vzrásť. Aby sa táto populácia mohla naďalej obnovovať, je vhodné v určitej časti tejto zóny a v určitých obdobiach pokračovať v obmedzení rybolovných možností na lov pelagických druhov, s ktorými sa homár štíhly neuloví.
(16)
V súlade s postupom ustanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch v oblasti rybolovu s Nórskom (9), Faerskými ostrovmi (10), Grónskom (11) a Islandom (12) Únia konzultovala o rybolovných právach s týmito partnermi. Konzultácie s Faerskými ostrovmi sa ešte neukončili a očakáva sa, že sa dojednania s týmto partnerom na rok 2012 uzavrú začiatkom roku 2012. Podobne budú v roku 2012 pokračovať aj konzultácie s Islandom. S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností Únie a zároveň umožniť potrebnú pružnosť na uzatvorenie týchto dojednaní v roku 2012 je vhodné, aby Únia stanovila predbežné rybolovné možnosti pre populácie, na ktoré sa vzťahuje dohoda s Islandom alebo dohoda s Faerskými ostrovmi.
(17)
V nadväznosti na konzultácie medzi pobrežnými štátmi o hospodárení s makrelou atlantickou, treskou belasou, atlanticko-škandinávskym sleďom atlantickým a treskou jednoškvrnnou v Severnom mori môže Únia povoliť svojim plavidlám, aby vylovili až do 10 % viac, ako je kvóta, ktorú má Únia k dispozícii, pod podmienkou, že akékoľvek množstvo nad rámec kvóty Únie by sa odpočítalo z jej kvóty na rok 2013. Podobne môže Únia v roku 2013 využiť akékoľvek nevyužité množstvo až do 10 % jej kvóty na rok 2012. Je vhodné umožniť dotknutým členským štátom pri riadení týchto rybolovných možností flexibilitu, najmä tým, že sa im umožní rozhodnúť sa pre využitie flexibilnej kvóty.
(18)
Pri love tresky škvrnitej zo strany Únie vo vodách EÚ alebo medzinárodných vodách zón ICES I a IIB dochádza tradične k vedľajším úlovkom tresky jednoškvrnnej. Pre takýto lov je preto potrebné stanoviť obmedzenia vedľajších úlovkov tresky jednoškvrnnej, ktoré budú v súlade s historickými úrovňami.
(19)
Únia je zmluvnou stranou viacerých organizácií rybného hospodárstva a na činnosti ďalších organizácií sa zúčastňuje ako nezmluvná spolupracujúca strana. Okrem toho na základe aktu o pristúpení z roku 2003 spravuje Únia odo dňa pristúpenia Poľska aj dohody o rybolove, ktoré Poľská republika uzavrela pred pristúpením, ako je Dohovor o ochrane a využívaní zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora. Uvedené organizácie rybného hospodárstva odporúčali zaviesť na rok 2012 niekoľko opatrení vrátane stanovenia rybolovných možností pre plavidlá EÚ. Tieto rybolovné možnosti by sa mali implementovať do práva Únie.
(20)
Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) na svojom 33. výročnom zasadnutí v roku 2011 prijala na rok 2012 viacero rybolovných možností pre určité populácie v podoblastiach 1 - 4 oblasti dohovoru NAFO. Tieto rybolovné možnosti, ktoré pozostávajú z určitých TAC a, v prípade krevety v rybolovnej divízii 3M, zo schémy rozdelenia rybolovného úsilia, by sa mali implementovať do práva Únie.
(21)
Na svojom 82. výročnom zasadnutí v roku 2011 prijala Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. IATTC takisto prijala rezolúciu o ochrane žralokov druhu Carcharhinus longimanus. Uvedené opatrenia by sa mali implementovať do práva Únie.
(22)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2011 prijala Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) tabuľky súladu, v ktorých sa stanovujú upravené kvóty a uvádza neúplné a nadmerné využívanie rybolovných možností zmluvnými stranami dohovoru ICCAT. V tejto súvislosti ICCAT uznala, že počas roka 2010 Únia nevyužila v celom rozsahu svoju kvótu na lov severného a južného mečiara veľkého, tuniaka okatého a severného tuniaka dlhoplutvého. V záujme rešpektovania úpravy kvót Únie, ktoré stanovila ICCAT, je potrebné, aby sa rozdelenie rybolovných možností vyplývajúcich z tohto neúplného využitia vykonalo na základe príslušného podielu jednotlivých členských štátov na neúplnom využití bez akejkoľvek úpravy distribučného kľúča ustanoveného týmto nariadením na účely každoročného prideľovania TAC. Ďalším výsledkom toho istého výročného zasadnutia je zmena a doplnenie plánu na obnovu populácie marlína mozaikového a kopijonosa belavého, zníženie kvóty Únie pre marlína mozaikového, mierne zvýšenie kvóty Únie pre kopijonosa belavého a prijatie odporúčania ICCAT pre žraloky druhu Carcharhinus falciformis. Uvedené opatrenia by sa mali implementovať do práva Únie.
(23)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2011 Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) neupravila svoje opatrenia, pokiaľ ide o rybolovné možnosti, ako sa v súčasnosti vykonávajú podľa práva Únie. V súčasnosti uplatniteľné opatrenia prijaté zo strany IOTC by sa mali implementovať do práva Únie.
(24)
Na treťom medzinárodnom zasadnutí zameranom na vytvorenie regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva (RFMO) na otvorenom mori v južnej časti Tichého oceánu (SPRFMO), ktoré sa uskutočnilo v máji 2007, prijali účastníci dočasné opatrenia vrátane rybolovných možností s cieľom regulovať v tejto oblasti pelagický rybolov, ako aj rybolov pri dne, a to do vytvorenia tejto regionálnej organizácie. Tieto dočasné opatrenia sa zrevidovali v rámci 2. prípravnej konferencie pre komisiu SPRFMO, ktorá sa uskutočnila v januári 2011, a znovu sa zrevidujú na 3. prípravnej konferencii pre komisiu SPRFMO, ktorá sa má uskutočniť od 30. januára do 3. februára 2012.Tieto predbežné opatrenia sú dobrovoľné a nie sú právne záväzné podľa medzinárodného práva. Je však vhodné v súlade s povinnosťami týkajúcimi sa spolupráce a ochrany zakotvenými v medzinárodnom morskom práve implementovať tieto opatrenia do práva Únie ustanovením celkovej kvóty pre Úniu a rozdelením tejto kvóty medzi dotknuté členské štáty.
(25)
Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2011 neupravila celkový povolený výlov nototénie patagónskej, hoplosteta oranžového, beryxov a kraba druhu Chaceon maritae, o ktorých sa dohodla na roky 2011 a 2012 na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010. V súčasnosti uplatniteľné opatrenia prijaté zo strany SEAFO by sa mali implementovať do práva Únie.
(26)
Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania ICES a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o rybolove v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je nutné obmedziť rybolovné úsilie zamerané na určité hlbokomorské druhy.
(27)
8. výročné zasadnutie Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí (WCPFC), ktoré sa malo uskutočniť v roku 2011, sa odložilo na rok 2012. Je však vhodné, aby v súčasnosti uplatniteľné ochranné a riadiace opatrenia boli zachované do konania výročného zasadnutia.
(28)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2011, strany Dohovoru o ochrane a využívaní zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora nezmenili opatrenia pokiaľ ide o rybolovné možnosti. V súčasnosti platné opatrenia by mali byť implementované do práva Únie.
(29)
Niektoré medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti pre Úniu, sú príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybného hospodárstva prijímané koncom roka a uplatňujú sa predtým, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa takéto opatrenia implementujú do práva Únie, uplatňovali retroaktívne. Najmä z dôvodu, že rybolovná sezóna v rámci oblasti dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov) začína 1. decembrom a končí 30. novembrom, a teda určité rybolovné možnosti alebo zákazy v oblasti dohovoru CCAMLR sa ustanovujú na obdobie od 1. decembra 2011, je vhodné, aby sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia uplatňovali od uvedeného dňa. Tieto ustanovenia sa uplatňujú retroaktívne bez toho, aby bola dotknutá zásada oprávnených očakávaní, keďže členovia CCAMLR majú zakázané loviť v oblasti dohovoru bez oprávnenia.
(30)
Únia vydala 16. decembra 2011 vyhlásenie v súvislosti s Venezuelskou bolívarovskou republikou (Venezuelou) o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuely vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guiany. Je preto potrebné stanoviť pre Venezuelu rybolovné možnosti vo vodách EÚ pre ryby rodu Lutjanus.
(31)
Využívanie rybolovných možností, ktoré majú plavidlá EÚ k dispozícii, stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (13), a najmä jeho článkom 33 a 34 o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a o oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto nutné uviesť, aké kódy majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje týkajúce sa vykládok populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
(32)
V záujme zabránenia prerušeniu rybolovných činností a zabezpečenia živobytia rybárov Únie by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2012 s výnimkou ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať od 1. februára 2012, a osobitných ustanovení v určitých regiónoch, ktoré by sa mali začať uplatňovať od osobitného dňa, ako sa uvádza v odôvodnení 29. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia.
(33)
Rybolovné možnosti by sa mali využívať v úplnom súlade s uplatniteľným právom Únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy
1. Týmto nariadením sa stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ.
2. Rybolovné možnosti uvedené v odseku 1 zahŕňajú:
a)
obmedzenia výlovu na rok 2012;
b)
obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2012 do 31. januára 2013;
c)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru CCAMLR na obdobie od 1. decembra 2011 do 30. novembra 2012 a
d)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru IATTC na obdobia uvedené v článku 27.
3. Týmto nariadením sa stanovujú aj predbežné rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, na ktoré sa vzťahujú konzultácie o rybolove s tretími krajinami. Konečné rybolovné možnosti sa stanovia po skončení týchto konzultácií v súlade so zmluvou.
4. Určité rybolovné možnosti uvedené v prílohe I zostávajú nepridelené a členské štáty ich nemôžu využiť, kým sa nestanovia konečné rybolovné možnosti v súlade s odsekom 3.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa uplatňuje na:
a)
plavidlá EÚ a
b)
plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„plavidlo EÚ“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii;
b)
„plavidlo tretej krajiny“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou tretej krajiny a registrované v tretej krajine;
c)
„vody EÚ“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo jurisdikciu členských štátov s výnimkou vôd susediacich so zámorskými krajinami a územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;
d)
„celkový povolený výlov“ (TAC) je množstvo, ktoré je možné každý rok uloviť a vyložiť z každej populácie rýb;
e)
„kvóta“ je podiel z TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine;
f)
„medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani jurisdikciu žiadneho štátu;
g)
„veľkosť ôk siete“ je veľkosť ôk rybárskej siete určená v súlade s nariadením (ES) č. 517/2008 (14).
Článok 4
Rybolovné zóny
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie zón:
a)
zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 218/2009 (15);
b)
„Skagerrak“ je zemepisná oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia;
c)
„Kattegat“ je zemepisná oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen;
d)
zóny CECAF (Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 216/2009 (16);
e)
zóny NAFO (Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 217/2009 (17);
f)
oblasť dohovoru SEAFO (Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku) je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne (18);
g)
oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov) je zemepisná oblasť vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov (19);
h)
oblasť dohovoru CCAMLR (Komsia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov) je zemepisná oblasť vymedzená v článku 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 601/2004 (20);
i)
oblasť dohovoru IATTC (Medziamerická komisia pre tropické tuniaky) je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou v roku 1949 (21);
j)
oblasť dohovoru IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu) je zemepisná oblasť vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (22);
k)
„oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálna organizácia pre riadenie rybného hospodárstva v južnej časti Tichého oceánu)“ je zemepisná oblasť otvoreného mora južne od 10o s. z. š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA vymedzenej v Dohode o rybolove v južnom Indickom oceáne (23), a západne od rybolovných oblastí v jurisdikcii juhoamerických štátov;
l)
oblasť dohovoru WCPFC (Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne) je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o zachovaní a riadení zdrojov veľmi sťahovavých druhov rýb v západnom a strednom Tichom oceáne (24);
m)
„otvorené more v Beringovom mori“ je zemepisná oblasť otvoreného mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od pobrežných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora.
HLAVA II
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL EÚ
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 5
TAC a jeho rozdelenie
1. TAC pre plavidlá EÚ vo vodách EÚ alebo v určitých vodách nepatriacich EÚ, ako aj rozdelenie týchto TAC medzi členské štáty a prípadné funkčne súvisiace podmienky sa stanovujú v prílohe I.
2. Plavidlám EÚ sa povoľuje loviť v rámci celkových povolených výlovov stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré sú v jurisdikcii Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sa ustanovujú v článku 14 a prílohe III k tomuto nariadeniu a v nariadení (ES) č. 1006/2008 (25) a jeho vykonávacích ustanoveniach.
3. Komisia preskúma kvóty na výlov korušky polárnej, ktoré má Únia k dispozícii v grónskych vodách podoblastí ICES V a XIV na základe TAC a množstiev pridelených Únii Grónskom v súlade s dohodou o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na strane druhej a v súlade s protokolom k uvedenej dohode.
4. So zreteľom na vedecké informácie zhromaždené v prvom polroku 2012 môže Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých v súlade s postupom uvedeným v článku 38 ods. 2 zrevidovať TAC stanovené v prílohe I pre tieto populácie:
a)
populáciu piesočnice a súvisiace vedľajšie úlovky vo vodách EÚ divízií ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v súlade s prílohou IIB k tomuto nariadeniu;
b)
populáciu tresky koruškovitej a súvisiace vedľajšie úlovky v podoblasti ICES IIIa a vo vodách EÚ divízie ICES IIa a podoblasti ICES IV a
c)
populáciu šproty severnej a súvisiace vedľajšie úlovky vo vodách EÚ divízie ICES IIa a podoblasti ICES IV.
5. V riadne odôvodnených naliehavých prípadoch týkajúcich sa povinnosti Únie dodržiavať medzinárodné záväzky zreviduje Komisia TAC stanovené v prílohe I pre populácie uvedené v odseku 4 tohto článku prostredníctvom okamžite uplatniteľných vykonávacích aktov v súlade s postupom uvedeným v článku 38 ods. 3. Uvedené akty zostávajú v účinnosti počas obdobia uplatňovania tohto nariadenia a najneskôr však do 31. decembra 2012.
Článok 6
Prideľovanie dodatočnej kvóty plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu
1. V prípade určitých populácií môže členský štát prideliť plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočnú kvótu. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I. Dodatočná kvóta nepresiahne celkové obmedzenie ustanovené v prílohe I ako percento kvóty pridelenej tomuto členského štátu.
2. Dodatočnú kvótu uvedenú v odseku 1 možno prideliť len v súlade s týmito podmienkami:
a)
plavidlá používajú uzavretý okruh televíznych kamier (CCTV) prepojený na systém senzorov na zaznamenávanie všetkých rybolovných a spracovateľských činností na palube plavidiel;
b)
množstvo dodatočnej kvóty pridelenej jednotlivému plavidlu, ktoré sa zúčastňuje na plne zdokumentovanom rybolove, nepresahuje 75 % odhadovaného množstva odhodených úlovkov pre daný typ plavidla a v žiadnom prípade nepredstavuje viac ako 30-percentné zvýšenie základnej kvóty pridelenej danému plavidlu a
c)
všetky úlovky príslušnej populácie uskutočnené daným plavidlom, na ktoré sa dodatočná kvóta vzťahuje, sa musia započítať do jeho celkovej kvóty.
Bez ohľadu na písmeno b) môže členský štát výnimočne pridelia plavidlu plaviacemu sa pod jeho vlajkou dodatočná kvótu zodpovedajúcu viac ako 75 % odhadovaného množstva odhodených úlovkov pre daný typ plavidla, za predpokladu že:
(i)
odhadovaného množstva odhodených úlovkov pre daný typ plavidla je menej ako 10 %;
(ii)
je možné preukázať, že zaradenie daného typu plavidla je dôležité na zhodnotenie potenciálu systému CCTV na účely kontroly, a
(iii)
všetky plavidlá, ktoré sa zúčastňujú na testovaní, spoločne nepresiahnu celkovú hranicu 75 % odhadovaného množstva odhodených úlovkov.
3. Ak členský štát zistí, že plavidlo zúčastňujúce sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nespĺňa podmienky stanovené v odseku 2, bezodkladne tomuto plavidlu odoberie pridelené dodatočné kvóty pridelené a vylúči ho z účasti na tomto testovaní na zvyšnú časť roku 2012.
4. Pred pridelením dodatočnej kvóty uvedenej v odseku 1 členský štát predloží Komisii tieto informácie:
a)
zoznam plavidiel plaviacich sa pod jeho vlajkou, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu;
b)
špecifikáciu diaľkového elektronického monitorovacieho zariadenia nainštalovaného na palube uvedených plavidiel;
c)
kapacitu, typ a špecifikáciu výstroja, ktorý tieto plavidlá používajú;
d)
odhadované množstvo odhodených úlovkov pre každý typ plavidla, ktoré sa zúčastňuje na testovaní, a
e)
množstvo úlovkov z populácie, na ktorú sa vzťahuje príslušný TAC, vylovené v roku 2011 plavidlami zúčastňujúcimi sa na testovaní.
5. Komisia môže vyžadovať, aby sa posúdenie odhadovaného množstva odhodených úlovkov pre daný typ plavidla uvedeného v odseku 2 písm. b) predložilo vedeckému poradnému orgánu na preskúmanie. Ak sa preskúmaním uvedené posúdenie nepotvrdí, dotknutý členský štát písomne informuje Komisiu o opatreniach, ktoré prijal na zabezpečenie toho, aby príslušné plavidlá spĺňali podmienku týkajúcu sa odhadovaných odhodených úlovkov ustanovenú v odseku 2 písm. b).
Článok 7
Flexibilita pri hospodárení s určitými populáciami
1. Členský štát sa môže v prípade určitých populácií uvedených v prílohe I rozhodnúť, že pôvodnú kvótu stanovenú v prílohe I zvýši o 10 %. Dotknutý členský štát svoje rozhodnutie oznámi Komisii. Po takomto oznámení sa zvýšená kvóta považuje za kvótu pridelenú tomuto členskému štátu.
2. Akékoľvek množstvo ulovené v roku 2012 v rámci takejto zvýšenej kvóty, ktoré prekročí pôvodnú kvótu, sa odpočíta pri výpočte kvóty dotknutého členského štátu pre príslušnú populáciu na rok 2013.
3. Akékoľvek množstvo do výšky 10 % pôvodnej kvóty, ktoré sa v rámci pôvodnej kvóty nevyloví, sa pripočíta pri výpočte kvóty dotknutého členského štáty pre príslušnú populáciu na rok 2013.
Článok 8
Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkov
Ryby z populácií, na ktoré sa vzťahujú TAC, sa ponechávajú na palube alebo sa vykladajú, len ak:
a)
tieto úlovky vylovili plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu s kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná alebo
b)
tieto úlovky predstavujú časť kvóty EÚ, ktorá nebola rozdelená na kvóty členských štátov, a táto kvóta EÚ sa ešte nevyčerpala.
Článok 9
Obmedzenia rybolovného úsilia
Od 1. februára 2012 do 31. januára 2013 sa opatrenia v oblasti rybolovného úsilia ustanovené prílohe IIA uplatňujú na hospodárenie s určitými populáciami tresky škvrnitej, platesy veľkej a soley:
a)
v Skagerraku;
b)
v tej časti divízie ICES IIIa, ktorá nepatrí do Skagerraku a Kattegatu;
c)
v podoblasti ICES IV
d)
vo vodách EÚ divízie ICES IIa a
e)
v divízii ICES VIId.
Článok 10
Obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia pri hlbokomorskom rybolove
1. Článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 (26), ktorým sa zavádza požiadavka mať povolenie na hlbokomorský rybolov, sa uplatňuje na halibuta tmavého. Lov halibuta tmavého, jeho ponechávanie na palube, prekládka a vykládka podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku.
2. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade plavidiel s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 neprekročili úrovne rybolovného úsilia na rok 2012 merané v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia, ktoré vynaložili plavidlá dotknutého členského štátu v roku 2003 pri výjazdoch, keď mali povolenia na hlbokomorský rybolov alebo vylovili hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, na ktorých sa uloví viac ako 100 kg hlbokomorských druhov iných ako striebristka severná.
Článok 11
Osobitné ustanovenia o prideľovaní rybolovných možností
1. Prideľovanie rybolovných možností členským štátom podľa tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:
a)
výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;
b)
prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;
d)
množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96;
e)
zníženia vykonané podľa článkov 37, 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.
2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC.
Článok 12
Obdobie zákazu rybolovu
1. V Porcupine Bank sa v období od 1. mája do 31. júla 2012 zakazuje loviť alebo ponechávať na palube tieto druhy morských živočíchov: mieň lemovaný, mieň modrý a mieň veľký.
2. Na účely tohto článku Porcupine Bank zahŕňa zemepisnú oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta:
Bod
Zemepisná šírka
Zemepisná dĺžka
1
52° 27′ s. z. š.
12° 19′ z. z. d.
2
52° 40′ s. z. š.
12° 30′ z. z. d.
3
52° 47′ s. z. š.
12° 39,600′ z. z. d.
4
52° 47′ s. z. š.
12° 56′ z. z. d.
5
52° 13,5′ s. z. š.
13° 53,830′ z. z. d.
6
51° 22′ s. z. š.
14° 24′ z. z. d.
7
51° 22′ s. z. š.
14° 03′ z. z. d.
8
52° 10′ s. z. š.
13° 25′ z. z. d.
9
52° 32′ s. z. š.
13° 07,500′ z. z. d.
10
52° 43′ s. z. š.
12° 55′ z. z. d.
11
52° 43′ s. z. š.
12° 43′ z. z. d.
12
52° 38,800′ s. z. š.
12° 37′ z. z. d.
13
52° 27′ s. z. š.
12° 23′ z. z. d.
14
52° 27′ s. z. š.
12° 19′ z. z. d.
3. Odchylne od odseku 1 sa plavidlám, ktoré majú na palube druhy uvedené v odseku 1, povoľuje prechod cez Porcupine Bank v súlade s článkom 50 ods. 3, 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1224/2009.
Článok 13
Zákazy
1. Plavidlám EÚ sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy:
a)
obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo vodách EÚ a vodách nepatriacich EÚ;
b)
lamna sleďová (Lamna nasus) vo všetkých vodách, ak sa v časti B prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 43/2012 (27) neustanovuje inak;
c)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo vodách EÚ;
d)
raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ v divízii ICES IIa a podoblastiach ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách EÚ v podoblastiach ICES VI, VII, VIII, IX a X a
f)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ v podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
Článok 14
Zasielanie údajov
Keď podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 členské štáty predkladajú Komisii údaje o vyložených množstvách ulovených populácií, použijú kódy populácií stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
KAPITOLA II
Oprávnenia na rybolov vo vodách tretích krajín
Článok 15
Oprávnenia na rybolov
1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretej krajiny sa ustanovuje v prílohe III.
2. Ak na základe článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 jeden členský štát prevedie na iný členský štát (ďalej len „výmena”) kvótu v rybolovných oblastiach ustanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné oprávnenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Celkový počet oprávnení na rybolov pre každú rybolovnú oblasť, ako sa ustanovuje v prílohe III, sa však nesmie prekročiť.
KAPITOLA III
Rybolovné možnosti vo vodách regionálnych organizácií pre riadenie rybného hospodárstva
Oddiel 1
Oblasť Dohovoru ICCAT
Článok 16
Obmedzenia lovu, chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého
1. Počet lodí EÚ s návnadou a lodí Únie s vlečnými lovnými šnúrami s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidiel EÚ vykonávajúcich pobrežný drobný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidiel EÚ loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel s oprávnením loviť, ponechávať na palube, prekladať, prepravovať alebo vykladať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, vyjadrená v hrubej tonáži, sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 4.
5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 5.
6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálna násada tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode pridelená jednotlivým farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori obmedzia v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 6.
Článok 17
Doplňujúce podmienky ku kvóte na lov tuniaka modroplutvého rozdelenej podľa prílohy ID
Okrem obdobia zákazu ustanoveného v článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 302/2009 sa vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori v období od 15. apríla do 15. mája 2012 zakazuje lov tuniaka modroplutvého vakovými sieťami.
Článok 18
Rekreačný a športový rybolov
Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybolovu.
Článok 19
Žraloky
1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Alopias superciliosus.
2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias.
3. V súvislosti s rybolovom v oblasti dohovoru ICCAT sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov z čeľade mlatkohlavovité (Sphyrnidae) (okrem druhu Sphyrna tiburo).
4. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Carcharhinus longimanus.
5. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube žralokov druhu Carcharhinus falciformis.
Oddiel 2
Oblasť Dohovoru CCAMLR
Článok 20
Zákazy a obmedzenia výlovu
1. Cielený rybolov druhov ustanovených v prílohe V časti A sa zakazuje v zónach a v obdobiach ustanovených v uvedenej prílohe.
2. V prípade prieskumného rybolovu sa v podoblastiach uvedených v prílohe V časti B uplatňujú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov ustanovené v uvedenej prílohe.
Článok 21
Prieskumný rybolov
1. Počas roku 2012 sa na prieskumnom rybolove druhov rodu Dissostichus (Dissostichus spp.) lovnými šnúrami v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a mimo oblastí vo vnútroštátnej jurisdikcii môžu zúčastňovať len tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle zúčastniť sa uvedeného rybolovu, oznámi to v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR najneskôr do 1. júna 2012.
2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a sú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov na podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (Small Scale Research Units - SSRU) v rámci každej z nich ustanovené v prílohe V časti B. Rybolov v každej SSRU sa ukončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa na zvyšok hospodárskeho roku uzatvorí pre rybolov.
3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m.
Článok 22
Lov pancierovky antarktickej v rybárskom hospodárskom roku 2012/2013
1. V rybárskom hospodárskom roku 2012/2013 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku antarktickú (Euphausia superba) iba tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi sekretariátu CCAMLR v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 a Komisii najneskôr do 1. júna 2012:
a)
svoj zámer loviť pancierovku antarktickú, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti C;
b)
konfiguráciu siete, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti D.
2. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku obsahuje informácie ustanovené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktorému má členský štát povoliť zúčastniť sa lovu pancierovky antarktickej.
3. Členský štát, ktorý má v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi svoj úmysel iba pre tie oprávnené plavidlá, ktoré sa buď plavia pod jeho vlajkou v čase predloženia oznámenia, alebo sa plavia pod vlajkou iného člena CCAMLR, pričom sa však očakáva, že v čase rybolovu sa budú plaviť pod jeho vlajkou.
4. Členské štáty majú právo povoliť účasť na love pancierovky antarktickej plavidlám, ktoré neoznámili sekretariátu CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku, ak sa oprávnené plavidlo nemôže z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci lovu zúčastniť. Za takýchto okolností príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú:
a)
podrobné informácie o plavidlách, ktorými plánujú oznámené plavidlo nahradiť, vrátane informácií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004;
b)
vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály.
5. Členské štáty nepovolia účasť na love pancierovky antarktickej plavidlu, ktoré sa nachádza na ktoromkoľvek zo zoznamov plavidiel zapojených do nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (NNN) komisie CCAMLR.
Oddiel 3
Oblasť Dohovoru IOTC
Článok 23
Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti dohovoru IOTC
1. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich tropické tuniaky v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa ustanovujú v prílohe VI bode 1.
2. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich mečiara veľkého (Xiphias gladius) a tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa ustanovujú v prílohe VI bode 2.
3. Členské štáty môžu prerozdeliť plavidlá určené na jeden z dvoch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 na ten druhý pod podmienkou, že Komisii môžu preukázať, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté populácie rýb.
4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do svojej flotily, boli presúvané plavidlá v záznamoch plavidiel IOTC alebo záznamoch plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Okrem toho, žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (plavidlá NNN) ktorejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva, sa nesmie zúčastniť takéhoto presunu.
5. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených komisii IOTC môžu členské štáty zvýšiť svoju rybolovnú kapacity nad hranice uvedené v odsekoch 1 a 2 len v rámci limitov ustanovených v uvedených plánoch.
Článok 24
Žraloky
1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov všetkých druhov čeľade Alopiidae.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
Oddiel 4
Oblasť Dohovoru SPRFMO
Článok 25
Pelagický rybolov - obmedzenie kapacity
Členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2012 celkovú hrubú tonáž plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické populácie, na celkovú úroveň 78 610 hrubej tonáže v uvedenej oblasti tak, aby sa zabezpečilo udržateľné využívanie zdrojov pelagického rybolovu v južnej časti Tichého oceánu.
Článok 26
Pelagický rybolov - TAC
1. Pelagické populácie môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC ustanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti, ako sa uvádza v článku 25.
2. Členské štáty každý mesiac oznámia Komisii mená lodí plaviacich sa pod ich vlajkou, ktoré sa zúčastňujú rybolovu uvedeného v tomto článku, a ich charakteristiky vrátane hrubej tonáže.
3. Na účely monitorovania rybolovu uvedeného v tomto článku členské štáty zasielajú najneskôr do pätnásteho dňa nasledujúceho mesiaca záznamy systému monitorovania plavidiel (VMS), mesačné správy o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy komunikácie s prístavmi Komisii s cieľom postúpiť ich dočasnému sekretariátu SPRFMO.
Článok 27
Rybolov pri dne
Členské štáty so záznamom o rybolovnom úsilí alebo výlove pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO počas obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 obmedzia svoje úsilie alebo výlov:
a)
na priemernú úroveň výlovu alebo parametrov úsilia počas uvedeného obdobia a
b)
len na tie časti oblasti dohovoru SPRFMO, v ktorých rybolov pri dne vykonávali v ktoromkoľvek z predchádzajúcich rybárskych hospodárskych rokov.
Oddiel 5
Oblasť Dohovoru IATTC
Článok 28
Rybolov vakovými sieťami
1. Lov tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka okatého (Thunnus obesus) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje:
a)
od 29. júla do 28. septembra 2012 alebo od 18. novembra 2012 do 18. januára 2013 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
americkým pobrežím Tichého oceánu,
-
poludníkom 150° z. z. d.,
-
rovnobežkou 40° s. z. š.,
-
rovnobežkou 40° j. z. š.;
b)
od 29. septembra do 29. októbra 2012 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
poludníkom 96°z. z. d.,
-
poludníkom 110°z. z. d.,
-
rovnobežkou 4° s. z. š.,
-
rovnobežkou 3° j. z. š.
2. Príslušné členské štáty do 1. apríla 2012 oznámia Komisii zvolené obdobie uzavretia uvedené v odseku 1. Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov s vakovými sieťami prestanú v oblastiach vymedzených v odseku 1 loviť vakovými sieťami.
3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v oblasti dohovoru IATTC ponechajú na palube a potom vyložia alebo preložia všetky vylovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované.
4. Odsek 3 sa neuplatňuje v týchto prípadoch:
a)
ak sa ryby považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo
b)
počas posledného záťahu výjazdu, keď sa môže stať, že nebude dostatok priestoru na uskladnenie všetkých tuniakov vylovených počas daného záťahu.
5. V oblasti dohovoru IATTC sa zakazuje loviť žraloky druhu Carcharhinus longimanus, ako aj ponechávať na palube, prekladať, skladovať, ponúkať na predaj, predávať alebo vykladať v tejto oblasti akúkoľvek časť ich tiel alebo celé ich telá.
6. Pri náhodnom výlove nesmú byť jedince druhu uvedeného v odseku 5 poranené. Prevádzkovateľ plavidla ich ihneď púšťa a takisto:
a)
zaznamená počet vypustení s uvedením ich stavu (mŕtve alebo živé);
b)
oznámi informácie uvedené v písmene a) členskému štátu, ktorého je štátnym príslušníkom. Členské štáty tieto informácie prepošlú Komisii do 31. januára 2013.
Oddiel 6
Oblasť Dohovoru SEAFO
Článok 29
Zákaz lovu hlbokomorských žralokov
V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov:
-
rajovité (Rajidae),
-
ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias),
-
druh Etmopterus bigelowi,
-
druh Etmopterus brachyurus,
-
svetloň veľký (Etmopterus princeps),
-
svetloň malý (Etmopterus pusillus),
-
druh Apristurus manis,
-
druh Scymnodon squamulosus,
-
a hlbokomorské žraloky nadradu Selachimorpha.
Oddiel 7
Oblasť Dohovoru WCPFC
Článok 30
Obmedzenia rybolovného úsilia zameraného na tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého
Členské štáty zabezpečia, aby sa celkové rybolovné úsilie zamerané na tuniaka okatého (Thunnus obesus), tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru WCPFC obmedzilo na rybolovné úsilie ustanovené v dohodách o partnerstve v sektore rybolovu medzi Úniou a pobrežnými štátmi tohto regiónu.
Článok 31
Oblasť uzatvorená pre rybolov pomocou zariadenia na zhlukovanie rýb
1. V časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20o s. z. š. a 20o j. z. š., sa od 1. júla 2012 00.00 hod. do 30. septembra 2012 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V tomto období môže plavidlo s vakovými sieťami vykonávať rybolovné činnosti v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec:
a)
nenasadzuje ani nevyužíva FAD ani podobné elektronické zariadenie;
b)
neloví húfy pomocou FAD.
2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1 ponechajú na palube a vyložia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované.
3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch:
a)
počas posledného záťahu výjazdu, ak plavidlo nemá dostatok priestoru na uskladnenie všetkých rýb;
b)
ak ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo
c)
keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia.
Článok 32
Oblasti uzatvorené pre lov vakovými sieťami
Lov tuniaka okatého a tuniaka žltoplutvého plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje v týchto oblastiach na otvorenom mori:
a)
medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Indonézie, Palau, Mikronézie a Papuy-Novej Guiney;
b)
medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Mikronézie, Marshallovych ostrovov, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamúnovych ostrovov a Papuy-Novej Guiney.
Článok 33
Obmedzenia počtu plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého
Maximálny počet plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého (Xiphias gladius) v oblasti dohovoru WCPFC južne od 20o j. z. š. sa uvádza v prílohe VII.
Oddiel 8
Beringovo More
Článok 34
Zákaz rybolovu na otvorenom mori v Beringovom mori
Lov tresky druhu Theragra chalcogramma na otvorenom mori v Beringovom mori sa zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH EÚ
Článok 35
TAC
Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sa oprávňujú loviť vo vodách EÚ v rámci TAC ustanovených v prílohe I k tomuto nariadeniu a za podmienok ustanovených v tejto hlave a kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008.
Článok 36
Oprávnenia na rybolov
1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ sa ustanovuje v prílohe VIII.
2. y z populácií, pre ktoré sú stanovené TAC, sa nesmú ponechávať na palube ani vykladať, ak ich neulovili plavidlá tretej krajiny, ktorá má kvótu, pričom sa táto kvóta zatiaľ nevyčerpala.
Článok 37
Zákazy
1. vidlám tretích krajín sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy:
a)
oň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách EÚ;
b)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo všetkých vodách EÚ;
c)
raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ v divízii ICES IIa a podoblastiach ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách EÚ v podoblastiach ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
lamna sleďová (Lamna nasus) vo všetkých vodách EÚ a
f)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ v podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 38
Postup výboru
1 Komisii pomáha Výbor pre rybolov a akvakultúru ustanovený nariadením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.
Článok 39
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2012.
Článok 9 sa však uplatňuje od 1. februára 2012.
Rybolovné možnosti alebo zákazy pre oblasť dohovoru CCAMLR ustanovené v článkoch 20, 21 a 22 a prílohách IE a V sa uplatňujú s účinnosťou od začiatku príslušných období uplatňovania uvedených pre tieto rybolovné možnosti alebo zákazy.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. januára 2012