NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 404/2010
z 10. mája 2010,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámila 13. augusta 2009 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Únie.
(2)
Konanie sa začalo v dôsledku podnetu, ktorý podalo 30. júna 2009 Európske združenie výrobcov kolies (EUWA) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov prestavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých hliníkových kolies v Únii. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia o začatí konania oficiálne upovedomila navrhovateľa, výrobcov v Únii uvedených v podnete, iných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov, obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov a výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania počítalo s výberom vzorky na stanovenie dumpingu a ujmy podľa článku 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia v Únii požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(6)
V stanovenej lehote sa prihlásilo a požadované informácie poskytlo celkove 36 spoločností alebo skupín prepojených spoločností (ďalej len „skupiny“) z ČĽR. Týchto 36 spoločností alebo skupín vyrábalo a/alebo vyvážalo príslušný výrobok na trh Európskej únie počas obdobia prešetrovania a prejavilo želanie, aby boli zaradené do vzorky. Považovali sa za spolupracujúce spoločnosti a zohľadnili sa pri zaraďovaní do vzorky. Miera spolupráce zo strany ČĽR, t. j. percento vývozu čínskych spolupracujúcich spoločností do EÚ v porovnaní s celkovým čínskym vývozom do EÚ, bola viac ako 90 %.
(7)
Po konzultácii so zainteresovanými stranami podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia vybrala Komisia podľa článku 17 základného nariadenia vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane preskúmať, a zohľadnila aj geografické rozptýlenie spolupracujúcich spoločností alebo skupín. Vybranú vzorku tvorili štyri spoločnosti (skupiny spoločností), ktoré prestavujú 47 % vývozu 36 spolupracujúcich spoločností alebo skupín do EÚ a približne 43 % celkového vývozu z ČĽR do EÚ. Orgány ČĽR a čínska obchodná komora súhlasili so vzorkou, ktorú vybrala Komisia, ale žiadali zaradiť do vzorky aspoň dve ďalšie spoločnosti (skupiny spoločností). Vzhľadom na skutočnosť, že sa pôvodne vybraná vzorka skladala z 20 spoločností patriacich do 4 skupín, prijalo sa rozhodnutie, že ďalšie spoločnosti nie je možné zaradiť, pretože prešetrovanie by sa nemohlo skončiť v zákonných lehotách.
(8)
Päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, požiadalo o individuálne preskúmanie a v stanovenej lehote poskytli príslušné informácie s cieľom uplatniť článok 9 ods. 6 a článok 17 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na veľkosť vzorky, ktorá sa týkala 4 skupín s mnohými spoločnosťami, Komisia však podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia dospela k záveru, že nie je možné individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, pretože by to predstavovalo neprimerané zaťaženie a bránilo by ukončeniu prešetrovania v primeranom čase.
(9)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom z ČĽR podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim čínskym výrobcom, ktorí o to požiadali, a čínskym orgánom.
(10)
Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 40 výrobcom hliníkových kolies (ďalej len „HK“) v Únii. Doručených bolo 17 odpovedí. Do vzorky sa vybralo 5 skupín spoločností, pretože sa považovali za reprezentatívne pre celkovú výrobu v Únii, pokiaľ ide o objemy predaja a výroby v EÚ (viac ako 75 %), geografickú pôsobnosť a druh činnosti, t. j. pôvodný výrobca zariadenia (OEM) a tzv. predaj na trhu s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis (AM), ďalšie podrobnosti pozri v odôvodnení (20) a nasl. Hoci väčšina predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky smerovala do segmentu OEM, dvaja výrobcovia vybraní do vzorky predávali aj do segmentu AM. Vo vzorke boli zastúpené aj spoločnosti, ktoré sa k podnetu nepripojili.
(11)
Počas prešetrovania strany predložili ďalšie argumenty týkajúce sa údajných rozdielov medzi segmentmi OEM a AM. S cieľom získať relevantnejšie informácie sa rozhodlo o rozšírení vzorky o jedného ďalšieho (veľkého) výrobcu pôsobiaceho v segmente AM.
(12)
Navrhovatelia žiadali, aby ich mená zostali dôverné z obavy, že by mohli byť vystavení odvetným opatreniam zo strany klientov alebo konkurentov. Komisia dospela k názoru, že skutočne existuje veľká možnosť odvetných opatrení a súhlasila, že mená by mali zostať utajené. Po začatí konania všetky spolupracujúce spoločnosti súhlasili so zverejnením svojich mien ako spolupracovníkov, ale nie, ak to bolo odôvodnené, ako navrhovateľov.
(13)
Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 80 dovozcom a dovozcom/používateľom HK. Doručených bolo 40 odpovedí od spoločností predstavujúcich približne tretinu celkového dovozu z Číny. Dvanásť z týchto odpovedí prišlo od dovozcov a ostatné od dovážajúcich používateľov. Do vzorky bolo vybraných 7 spoločností (5 dovozcov a 2 dovážajúci používatelia).
(14)
Komisia zaslala dotazníky 6 výrobcom v Únii vybraným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom vo vzorke vybraným za ČĽR a tým, ktorí požiadali o individuálne zaobchádzanie (IZ), takisto 7 dovozcom vybraným do vzorky. Okrem toho boli dotazníky zaslané používateľom a iným spolupracujúcim výrobcom.
(15)
Vyplnené dotazníky doručili 4 čínski vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky a 5 čínski vyvážajúci výrobcovia požadujúci IZ podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Vyplnené dotazníky doručili aj 6 výrobcovia v Únii vybraní do vzorky, 3 dovozcovia neprepojení na žiadneho vyvážajúceho výrobcu, 9 ďalší výrobcovia z EÚ a 13 používatelia. Údaje poskytli aj čínska obchodná komora a dve združenia používateľov.
(16)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Nemecko
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Taliansko
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Švajčiarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Poľsko
-
Speedline s.r.l. - Taliansko
-
Mapsa S. Coop. L. - Španielsko
-
AEZ - Nemecko
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francúzsko
b)
Vyvážajúci výrobcovia a ich prepojené spoločnosti v ČĽR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Prepojené spoločnosti v Únii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Nemecko)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Taliansko)
d)
Prepojené spoločnosti v Singapure
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Používatelia
-
Renault - Francúzsko
-
BMW - Nemecko
(17)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým by sa pravdepodobne nepriznalo THZ, vykonalo sa overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z Turecka ako analogickej krajiny, a to v prevádzkach týchto spoločností:
f)
Výrobcovia v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Obdobie prešetrovania
(18)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa uskutočnilo v období od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(19)
Príslušný výrobok je vymedzený ako hliníkové kolesá motorových vozidiel položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Príslušný výrobok sa predáva v Únii prostredníctvom dvoch distribučných kanálov: do segmentu pôvodných výrobcov zariadenia (ďalej len „OEM“) a do tzv. segmentu trhu s náhradnými súčiastkami na pozáručný servis (ďalej len „AM“). V segmente OEM organizujú výrobcovia automobilov výberové konania na HK (približne dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu) a zapájajú sa do procesu vývoja nového kolesa, ktoré bude mať ich obchodnú známku. Výrobcovia v Únii aj čínski vývozcovia sa zúčastňujú na rovnakých výberových konaniach. V sektore AM výrobcovia HK navrhujú, vyvíjajú a chránia obchodnou známkou hliníkové kolesá, ktoré sa potom predávajú veľkoobchodným predajcom, maloobchodným predajcom, spoločnostiam, ktoré upravujú automobily, autoservisom atď.
(21)
Jeden vývozca namietal, že HK určené pre segment OEM by sa mali vylúčiť zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie, pretože sa montujú len na nové automobily, zatiaľ čo HK určené pre segment AM majú nahrádzať kolesá OEM počas životnosti modelu automobilu. Tento argument sám sebe odporuje, pretože potvrdzuje, že „HK pre AM“ sa vyrábajú s rovnakými prevádzkovými vlastnosťami ako „HK pre OEM“. V skutočnosti sa môžu „HK pre AM“ vyrábať odlišnými výrobnými postupmi (3), vo všetkých priemeroch a hmotnostiach, s rôznymi druhmi povrchových úprav atď. Rozdiel medzi HK pre „OEM“ a pre „AM“ súvisí iba s rôznymi distribučnými kanálmi, ktoré sa vyvinuli v automobilovom priemysle pri procese vývoja a návrhu kolesa. Takisto sa vyslovila námietka, že je rozdiel v stanovovaní ceny HK pre OEM a AM, pričom cena HK pre OEM súvisí so zmenami ceny na Londýnskej burze neželezných kovov (ďalej len „LME“). Výrobcovia automobilov skutočne používajú tzv. cenový vzorec s nulovým základom. Tvoria ho tri prvky: 1) cena hliníka (premenná, súvisí s LME), 2) pridaná hodnota, náklady na transformáciu, a 3) pevná prémia za kvalitu. Táto metóda stanovenia ceny sa prispôsobuje potrebám automobilového priemyslu, ale jednotlivé prvky nákladov sú pri HK pre OEM aj pre AM rovnaké.
(22)
Z toho vyplýva, že hoci HK pre OEM a pre AM majú rôzne distribučné kanály, majú rovnaké fyzikálne aj technické vlastnosti a sú vzájomne zameniteľné. Preto sa teda považujú za jeden homogénny výrobok. Okrem toho sa HK predávajú a dovážajú z Číny v značných množstvách prostredníctvom obidvoch predajných kanálov. Na základe týchto zistení sa predbežne dospelo k záveru, že vylúčenie „HK pre OEM“ zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, nie je odôvodnené.
(23)
Jedna zainteresovaná strana namietala, že by sa mali vyňať kolesá pre motokáry, pretože motokáry by nemali patriť pod položky KN 8701 až 8705. Tejto strane sa však nepodarilo dostatočne preukázať, že motokáry by nemali byť zaradené pod uvedené položky KN, preto sa námietka predbežne zamietla.
(24)
Tá istá strana namietala, že zo sortimentu výrobkov by sa mali vylúčiť kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá, pretože tieto kolesá sa podstatne líšia od kolies vyrábaných na iné motorové vozidlá. Určité kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá by sa však mohli zaradiť pod položky KN 8701 až 8705, a preto sú ich kolesá zahrnuté do sortimentu výrobkov v rámci tohto prešetrovania. V dôsledku toho sa táto námietka predbežne zamietla.
2. Podobný výrobok
(25)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a hliníkové kolesá vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu Turecka, ktoré predbežne poslúžilo ako analogická krajina, ako aj hliníkové kolesá, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie
(26)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozu s pôvodom v ČĽR, stanovuje normálna hodnota podľa odsekov 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Tieto kritériá možno stručne a len na orientáciu uviesť v súhrnnej forme takto:
-
obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty,
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS) a ktoré sa používajú na všetky účely,
-
neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva,
-
zákony o konkurze a o majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a
-
prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.
(27)
Pri tomto prešetrovaní všetky vyvážajúce skupiny vybrané do vzorky požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THZ v rámci určených termínov.
(28)
Komisia získala v prípade všetkých vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie poskytnuté v žiadosti o THZ si overila v priestoroch príslušných skupín.
(29)
Prešetrovaním sa zistilo, že THZ sa nemohlo poskytnúť žiadnej zo štyroch skupín čínskych spoločností, pretože žiadna z nich nesplnila všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z týchto dôvodov.
(30)
Ani jednej z vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky sa nepodarilo preukázať, že spĺňa kritérium 1 z dôvodu zasahovania štátu do rozhodnutí týkajúcich sa hlavnej suroviny (hliník).
(31)
V podstate sa zdá, že pri všetkých skupinách vybraných do vzorky sa prevažná väčšina hliníka, ktorý sa používa na výrobu hliníkových kolies, získava na domácom čínskom trhu na základe dlhodobých zmlúv. Ceny vychádzajú z cenových ponúk primárneho hliníka na čínskych spotových trhoch plus transformačný poplatok [a v prípade jednej spoločnosti aj na Šanghajskej burze pre termínované obchody (Shanghai Futures Exchange, ďalej len „SHFE“)]. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že cenová ponuka na spotových trhoch sa vyvíja paralelne s SHFE.
(32)
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že čínsky štát má primárnu úlohu pri stanovovaní cien primárneho hliníka a viacerými nástrojmi sústavne zasahuje do trhu.
(33)
Po prvé sa na vývoz primárneho hliníka vzťahuje 17 % DPH (zatiaľ čo pri vývoze hotového tovaru sa DPH vracia) plus 15 % vývozná daň.
(34)
Po druhé štát zasahuje do mechanizmu stanovovania cien na burze Shanghai Futures Exchange (SHFE), ktorá je blízka spoločnostiam registrovaným v Číne a čínskym občanom. Toto zasahovanie štátu do mechanizmu stanovovania cien na SHFE súvisí s jeho postavením predajcu primárneho hliníka aj nákupcu prostredníctvom Úradu pre štátne rezervy a iných štátnych orgánov. Štát okrem toho stanovuje denné limity cien prostredníctvom pravidiel SHFE, ktoré schválil štátny regulačný orgán - Čínska regulačná komisia pre cenné papiere (China Securities Regulatory Commission, ďalej len „CSRC“).
(35)
Ďalším príkladom zasahovania štátu je nedávny súbor stimulov čínskej vlády zameraný na obmedzenie účinkov hospodárskej krízy. Úrad pre štátne rezervy koncom roku 2008 začal systém nakupovania hliníka od malých taviarní, aby podporil ich činnosť v čase zníženého dopytu vplyvom hospodárskej krízy. Tieto štátom podporované nákupy pohltili väčšinu skladových zásob na domácom trhu, čím sa v prvej polovici roku 2009 zvýšili ceny.
(36)
Považovalo sa to za základný faktor zasahovania štátu do rozhodnutí firiem týkajúcich sa surovín. Súčasný čínsky systém vysokých vývozných ciel a chýbajúceho preplácania DPH na vývoz primárneho hliníka a iných surovín spolu s neexistujúcimi vývoznými daňami a preplácaním DPH na vývoz nadväzujúceho výrobku a zasahovanie štátu do stanovovania cien na SHFE vlastne v podstate viedli k situácii, keď sú čínske ceny hliníka výsledkom zasahovania štátu. Viedlo to k situácii, že z časového hľadiska sa ceny na LME začali výrazne odlišovať od cien na čínskom trhu (4). Od polovice roku 2005 do konca roku 2008 boli ceny na LME výrazne vyššie v porovnaní s čínskymi trhmi, čo zvýrazňovalo neexistujúcu zmysluplnú arbitráž medzi čínskymi trhmi a trhmi ostatného sveta.
(37)
Opakované štátom navodené deformácie čínskych cien primárneho hliníka teda ovplyvňujú rozhodnutia čínskych výrobcov hliníkových kolies pri získavaní surovín. Títo výrobcovia majú z týchto deformácií ešte jednu výhodu v tom zmysle, že bežne nakupujú na čínskom trhu od miestnych dodávateľov, pričom ako referenčnú hodnotu používajú čínske ceny na spotových trhoch (alebo SHFE), ale keď sú ceny na čínskom trhu vyššie v dôsledku zásahu štátu, môžu nakúpiť určité množstvá aj za ceny na LME.
(38)
Okrem opísanej celkovej situácie tri ďalšie skupiny nespĺňajú ďalšie požiadavky kritéria 1 vzhľadom na značné zasahovanie štátu týkajúce sa dôležitých obchodných rozhodnutí. V prípade jednej skupiny má spoločnosť vo vlastníctve štátu pri určitých významných rozhodnutiach právo veta neprimerané k jej vlastníckemu podielu vo dvoch z jej spoločností. V prípade väčšiny spoločností inej skupiny významné rozhodnutia podliehajú výraznému zasahovaniu štátu buď preto, že sú v 100 % vlastníctve štátu, alebo preto, že riaditeľ zastupujúci akcionára vo vlastníctve štátu má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta. Napriek tomu, že spoločnosti tvrdili opak, prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že miestny štátny úrad práce má právo veta, ktoré sa týka zamestnávania pracovníkov vo dvoch z týchto spoločností. A napokon v prípade tretej skupiny rodina, ktorá kontroluje skupinu, má väzby na vládnucu stranu a jedna zo spoločností, ktoré patria k tejto skupine, podlieha zasahovaniu štátu pri určitých významných rozhodnutiach vzhľadom na to, že riaditeľ, ktorý zastupuje akcionára vo vlastníctve štátu, má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta.
(39)
V prípade jednej skupiny dochádza k jednoznačnému porušovaniu základných zásad účtovníctva vo všetkých jej spoločnostiach. Konkrétne sa nedodržiavali štandardy IAS 1 (Predkladanie finančných výkazov), IAS 12 (Dane z príjmov) a IAS 16 (Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia). Preto sa usudzuje, že účtovníctvo nebolo spracované a neprešlo auditom podľa Medzinárodných účtovných štandardov. V prípade inej skupiny zistili útvary Komisie nesúlad so štandardmi IAS 1 a IAS 31.
(40)
V prípade jednej skupiny sa vyskytujú jednoznačné deformácie v súvislosti s právami na užívanie pozemkov a nadobúdaním nehnuteľného majetku pri niekoľkých spoločnostiach a väčšina spoločností patriacich do tejto skupiny mala výhodu preferenčných daňových režimov, vracania daní a dotácií, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie boli výrazné, zistené napríklad vo vzťahu k obratu.
(41)
Pokiaľ ide o ďalšiu skupinu vybranú do vzorky, tri z jej spoločností mali výhodu preferenčných daňových systémov, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie sa môžu považovať za výrazné napríklad vo vzťahu k obratu.
(42)
V prípade inej skupiny sa takisto zdá, že dve z jej spoločností nespĺňajú kritérium 3. Prvá uhradila právo na užívanie pozemkov so značným omeškaním po dni splatnosti bez akýchkoľvek sankcií napriek skutočnosti, že sankcie boli v zmluve jasne uvedené. To znamenalo priamu podporu štátu (ktorý je skutočným vlastníkom pozemku) v počiatočnej fáze činnosti spoločnosti. Pokiaľ ide o druhú spoločnosť, bola založená po kúpe majetku výrobcu hliníkových kolies vo vlastníctve štátu za netrhových podmienok, ktoré sa premietli do nenáležitej výhody v počiatočnej fáze existencie spoločnosti.
(43)
Skupina namietala, že kúpa majetku od výrobcu vo vlastníctve štátu sa uskutočnila za trhových podmienok. Strane sa však nepodarilo preukázať, že celá transakcia sa môže považovať za transakciu bez deformácií prenesených z bývalého systému netrhového hospodárstva.
(44)
A napokon spoločnosti patriace do ďalšej skupiny mali výhodu značných daňových úľav a finančnej podpory, ktoré mali výrazný vplyv na ich finančnú situáciu zisťovanú napríklad vo vzťahu k obratu.
(45)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení týkajúcich sa THZ príslušným vyvážajúcim skupinám v ČĽR, orgánom ČĽR, čínskej obchodnej komore a navrhovateľovi. Dostali takisto príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie, ak boli na to osobitné dôvody.
(46)
Jedna skupina poukázala na skutočnosť, že Komisii sa nepodarilo rozhodnúť o poskytnutí THZ v lehote troch mesiacov stanovenej v základnom nariadení, pričom namietala, že vývozcovia podnikli v tejto lehote všetky potrebné kroky, aby Komisii umožnili zistiť, aký účinok by mohlo mať jej rozhodnutie o tomto štatúte na výpočet dumpingového rozpätia. Inými slovami, namieta sa, že THZ by sa malo posúdiť v lehote troch mesiacov vždy, keď boli vyplnené antidumpingové dotazníky doručené v danej lehote. Inak existuje riziko, že informácie poskytnuté v antidumpingovom dotazníku môžu mať vplyv na rozhodnutie poskytnúť THZ.
(47)
V podmienkach tohto prípadu však treba zdôrazniť, že rozhodnutie o THZ nebolo možné prijať v lehote 3 mesiacov, pretože väčšina informácií týkajúcich sa THZ sa zozbierala počas overovacích návštev, ktoré sa skončili po uplynutí trojmesačnej lehoty. Ako sa už vysvetlilo, rozhodnutie neposkytnúť THZ vyvážajúcim skupinám v každom prípade vyplývalo výlučne z dôkladného posúdenia 5 relevantných kritérií THZ stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(48)
V súvislosti s kritériom 1 sa namietalo, že v skutočnosti existuje arbitráž medzi čínskymi trhmi a LME, pretože počas obdobia prešetrovania došlo k určitému menšiemu vývozu hliníka z Číny/dovozu do Číny. Tento argument nie je možné prijať vzhľadom na rozdielne cenové úrovne na čínskych trhoch a na LME.
(49)
Pokiaľ ide o kritérium 2, vyskytlo sa niekoľko otázok súvisiacich s istou nezlučiteľnosťou s rôznymi štandardmi IAS, ktoré Komisia zistila v účtovníctve dvoch spoločností. Žiadny z predložených argumentov však neumožňuje dospieť k záveru, že by ktorákoľvek z týchto dvoch spoločností mala prehľadný súbor účtovných záznamov, ktorý by prešiel nezávislým auditom podľa medzinárodných účtovných štandardov.
(50)
Vo vzťahu ku kritériu 3 bolo predložených niekoľko argumentov. Predovšetkým sa namietalo, že vplyv finančnej podpory, práv k pozemkom a iné výhody, ako sú daňové úľavy, nespôsobujú významnú deformáciu finančnej situácie spoločností. Tento argument nie je možné prijať, pretože vplyv týchto systémov je významný, ak sa zisťuje vo vzťahu k obratu.
(51)
Poukázalo sa aj na to, že viaceré systémy podpory a fiškálnych výhod neboli určené osobitne pre konkrétnu spoločnosť, a preto sa nemôžu považovať za spôsobené prenosom zo systému netrhového hospodárstva. V tomto smere treba zdôrazniť, že analýza v rámci THZ sa týka skutočnosti, či existuje zasahovanie štátu a či je v prípade určitej spoločnosti osobitné, alebo nie je. V každom prípade je skutkový základ tohto tvrdenia nesprávny. Výhody, ktoré požívajú spoločnosti v tomto prípade, sa môžu považovať za osobitné pre konkrétnu spoločnosť, pretože sú všetky zacielené na určitý druh spoločností: napr. na to, či ide o zahraničnú spoločnosť, na to, či má sídlo v danej oblasti a či viedla rokovania ad hoc s miestnymi orgánmi s cieľom získať dotácie, či nakupuje domáce zariadenia, modernizuje technológiu, zúčastňuje sa na veľtrhoch, investuje do výskumu a vývoja atď.
(52)
A napokon sa predložila námietka, že úľavy na daniach z príjmu a odpočty pre zahraničné spoločnosti, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2005, nepredstavujú deformáciu prenesenú zo systému netrhového hospodárstva. Tento výklad nie je možné prijať. Kritérium 3 sa vlastne netýka časovo obmedzených činností (do roku 1998, keď Čína začala uplatňovať pravidlá trhového hospodárstva) ani ich rozsahu, ale činností, ktoré predstavujú zasahovanie štátu do formovania podnikateľského prostredia prostredníctvom opatrení, ktoré sú typické pre netrhové hospodárstvo, ako sú napr. diskriminačné sadzby dane.
(53)
Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nedokázala preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného naradenia. Dospelo sa preto k záveru, že všetkým týmto spoločnostiam by sa malo THZ zamietnuť. Konzultoval sa poradný výbor, ktorý proti týmto záverom nenamietal.
2. Individuálne zaobchádzanie
(54)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v prípade zavedenia cla pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, zavádza clo pre celú krajinu, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja, sú stanovené slobodne, prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb a že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(55)
Všetky vyvážajúce skupiny, ktoré požiadali o THZ, požadovali aj individuálne zaobchádzanie v prípade, že sa im neposkytne THZ. Na základe dostupných informácií sa predbežne stanovilo, že dve zo štyroch skupín v ČĽR vybraných do vzorky spĺňajú všetky požiadavky na individuálne zaobchádzanie. Dvom skupinám vybraným do vzorky sa individuálne zaobchádzanie odoprelo. Zasahovanie štátu do skupín CITIC Dicastal a Baoding je v skutočnosti také, že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom umožňuje obchádzanie opatrení, najmä so zreteľom na skutočnosť, že tieto dve skupiny majú dva spoločné podniky, ktoré vyrábajú príslušný výrobok.
(56)
Zo štyroch vyvážajúcich skupín v ČĽR vybraných do vzorky by sa malo individuálne zaobchádzanie poskytnúť týmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Normálna hodnota
3.1. Výber analogickej krajiny
(57)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neposkytne THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(58)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla svoj úmysel použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty ako vhodnú analogickú krajinu Turecko a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.
(59)
Voči tomuto výberu namietal len jeden vývozca, ktorý navrhol ako alternatívnu krajinu Malajziu, ale neskôr konštatoval, že malajské spoločnosti nie sú ochotné spolupracovať s Komisiou.
(60)
Komisia preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospelo sa k záveru, že Turecko s piatimi vnútroštátnymi výrobcami a značným dovozom z tretích krajín je trhom s vysokou úrovňou hospodárskej súťaže. Okrem toho medzi výrobcami v Turecku a v Čínskej ľudovej republike neexistovali žiadne významnejšie rozdiely vo výrobnom procese. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa v rámci prešetrovania nepreukázal žiadny dôvod, pre ktorý by sa mohlo usudzovať, že Turecko nie je vhodné na účely stanovenia normálnej hodnoty. Okrem toho tureckí výrobcovia predávajú také druhy výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré vyváža ČĽR.
(61)
Dotazník odoslaný všetkým výrobcom hliníkových kolies v Turecku vyplnili dvaja výrobcovia z Turecka.
(62)
Údaje poskytnuté v odpovediach spolupracujúcich tureckých výrobcov sa overili na mieste, pričom sa zistilo, že ide o spoľahlivé informácie, z ktorých môže normálna hodnota vychádzať.
(63)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že Turecko je vhodnou analogickou krajinou v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
3.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(64)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine takto:
(65)
Príslušný výrobok sa predával v reprezentatívnych množstvách na tureckom domácom trhu.
(66)
Analyzovalo sa, či sa to môže považovať za predaj v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý druh výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(67)
Keď objem predaja určitého druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku a keď sa vážená priemerná cena daného druhu výrobku rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas OP, bez ohľadu na to, či bol predaj ziskový, alebo nie.
(68)
Keď objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku alebo menej, alebo keď bola vážená priemerná cena daného druhu výrobku nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku.
(69)
V prípade jedného druhu výrobku, pri ktorom sa neuskutočnil žiadny ziskový predaj, normálna hodnota vychádzala z výrobných nákladov daného druhu výrobku predaného na domácom trhu plus predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a primeraná hodnota zisku na domácom trhu.
(70)
A napokon pri obmedzenom počte druhov výrobkov sa normálna hodnota vypočítala na základe normálnej hodnoty porovnateľných druhov výrobkov, pričom sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť fyzikálne rozdiely.
3.3. Vývozné ceny
(71)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(72)
V prípadoch, keď sa predaj uskutočňoval cez prepojeného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozné ceny stanovili v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien ďalšieho predaja tohto prepojeného dovozcu alebo obchodníka prvému nezávislému zákazníkovi v Únii. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov vynaložených medzi dovozom a ďalším predajom vrátane nákladov na predaj, všeobecných i administratívnych nákladov a zisku. Pokiaľ ide o ziskové rozpätie, použil sa pri jeho výpočte zisk neprepojeného dovozcu/obchodníka príslušného výrobku, pretože skutočný zisk prepojeného dovozcu/obchodníka sa v dôsledku vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a prepojeným dovozcom/obchodníkom nepokladal za spoľahlivý.
3.4. Porovnanie
(73)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny, a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(74)
Porovnanie cien kolies vyvážaných z ČĽR a kolies predávaných na tureckom trhu spolupracujúcimi tureckými výrobcami sa vykonalo na základe rozlíšenia medzi predajom OEM a predajom na trh s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis.
(75)
Okrem uvedeného sa vykonali príslušné úpravy týkajúce sa prepravných, poistných, manipulačných a vedľajších nákladov, balenia, úverových a bankových poplatkov a nepriameho zdanenia vo všetkých prípadoch, v ktorých sa to považovalo za primerané, správne a podložené overenými dôkazmi.
4. Dumpingové rozpätia
4.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky, ktorým sa poskytlo IZ
(76)
V prípade dvoch spoločností vybraných do vzorky, ktorým sa poskytlo IZ, sa dumpingové rozpätia stanovili porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre tureckých výrobcov, ktorí v plnej miere spolupracovali, s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie každej spoločnosti podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia.
(77)
Dumpingové rozpätia vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Pre všetkých ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(78)
Dumpingové rozpätie pre spoločnosti vybrané do vzorky, ktorým sa neposkytlo THZ ani IZ, a pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, sa vypočítalo ako vážený priemer výsledkov všetkých spoločností vybraných do vzorky. Pre dve spoločnosti, ktorým sa nepriznalo THZ ani IZ, bol výpočet uskutočnený rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v odôvodnení 76. Dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením je 48,7 %.
4.3. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(79)
Vzhľadom na to, že spolupráca zo strany ČĽR bola veľmi intenzívna, dumpingové rozpätie pre celú krajinu platné pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo pomocou najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného na základe operácií, ktoré uskutočnil jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Zostatkové dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením teda dosahuje 69,3 %.
D. UJMA
1. Výroba v Únii
(80)
Hliníkové kolesá vyrába približne 30 spoločností, ktoré sa nachádzajú v mnohých krajinách EÚ. Spoločnosti, ktoré podporili podnet a spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali viac ako 85 % celkovej výroby v Únii v OP.
(81)
Celková výroba v Únii a podpora prešetrovania sa stanovila na základe dostupných informácií vrátane informácií, ktoré poskytol navrhovateľ, údajov zozbieraných od výrobcov v Únii pred začatím prešetrovania a po jeho začatí, informácií získaných od výrobcov vybraných do vzorky a od iných spolupracujúcich výrobcov. Tieto informácie umožnili potvrdiť existenciu a úroveň výroby aj tých výrobcov, ktorí v rámci prešetrovania nespolupracovali.
(82)
Zistilo sa, že jeden výrobca vybraný do vzorky dovážal príslušný výrobok z ČĽR a opätovne ho predával na trhu v Únii. Pri porovnaní s jeho celkovým predajom však bol tento dovoz okrajový a neovplyvňoval jeho kvalifikáciu ako výrobcu Únie.
2. Spotreba Únie
(83)
Spotreba Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Spotreba Únie
2006
2007
2008
OP
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotreba Únie (5) sa stanovila spočítaním dovozu na základe údajov Eurostatu a údajov o predaji v EÚ od výrobcov Únie. Dovoz HK patrí pod 2 kódy KN ex, pod ktoré patria aj iné výrobky. S cieľom posúdiť časť HK patriacu pod každý z kódov KN sa stanovil ich podiel dovezený pod kódmi KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podľa jednotlivých krajín na základe metodiky, ktorú navrhol navrhovateľ. Keďže dovozy sa hlásili ako hmotnosť, urobil sa aj prevod na jednotky podľa metodiky navrhnutej v podnete (pomocou priemernej hmotnosti na jednotku). Tieto údaje sa podrobili krížovej kontrole a potvrdili ich údaje, ktoré poskytli čínski vývozcovia vybraní do vzorky. Dodávky EÚ sa vypočítali spočítaním dodávok výrobcov v Únii vybraných do vzorky s dodávkami ostatných výrobcov (údaje zozbierané v štádiu pred začatím prešetrovania, získané od navrhovateľa, určité odhady sa urobili na základe údajov výrobcov vybraných do vzorky).
(85)
Spotreba sa v posudzovanom období celkovo znížila o 15,5 %, mala však nerovnomernú tendenciu s veľkým poklesom 15,1 % od roku 2008 do OP. Zvýšila sa z 58,6 milióna jednotiek v roku 2006 na 62,4 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesla na 58,3 milióna jednotiek v roku 2008 a na 49,5 milióna jednotiek v OP.
3. Dovoz z ČĽR
3.1. Objem a trhový podiel dovozu príslušného výrobku
(86)
Vývoj dovozu z ČĽR vyjadrený objemom a trhovým podielom bol takýto:
Objemy dovozu v tis. jednotiek
2006
2007
2008
OP
ČĽR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Trhový podiel (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o predaji výrobcov Únie v Únii.
(87)
Objem čínskeho dovozu sa zvýšil z 3,7 milióna jednotiek v roku 2006 na 5,1 milióna jednotiek v roku 2007, 5,8 milióna jednotiek v roku 2008 a na 6,1 milióna jednotiek v OP. Od roku 2006 do OP sa teda zvýšil o viac ako 66 %.
(88)
Trhový podiel čínskeho dovozu sa zdvojnásobil. Zvýšil sa zo 6,3 % v roku 2006 na 8,2 % v roku 2007, na 10 % v roku 2008 a 12,4 % v OP. Celkovo sa trhový podiel čínskeho dovozu za posudzované obdobie zvýšil o 6,1 percenta.
3.2. Dovozné ceny
(89)
V nasledujúcej tabuľke sa porovnávajú priemerné čínske dovozné ceny (na základe údajov Eurostatu, pretože dotazníky vývozcov sa týkajú len OP, ale nie predchádzajúcich rokov) s priemernými predajnými cenami výrobcov Únie vybraných do vzorky.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
OP
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky
49,7
49,7
48
46,5
Rozdiel
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Priemerné dovozné ceny z ČĽR od roku 2006 do roku 2008 sústavne klesali o 9,5 % a potom sa v OP mierne zvýšili o 0,5 %. V posudzovanom období ceny klesli o 8 %.
(91)
Na základe tohto porovnania cien možno dospieť k záveru, že čínske dovozné ceny boli celkovo v posudzovanom období sústavne a výrazne nižšie ako ceny výrobcov vybraných do vzorky, takže títo výrobcovia boli nútení významne znižovať svoje vlastné ceny.
3.3. Cenové podhodnotenie
3.3.1. Všeobecné pripomienky
(92)
Tento prípad je charakterizovaný segmentovým rozdelením do dvoch distribučných kanálov, t. j. na segment OEM a segment AM. Väčšina predaja výrobcov Únie sa okrem toho sústreďuje v segmente OEM, zatiaľ čo čínsky dovoz smeruje hlavne do segmentu AM (približne 70 % dovozu z ČĽR). V smerovaní predaja na jednej strane z výrobného odvetvia Únie a na druhej strane čínskeho dovozu do segmentov teda existuje asymetria.
3.3.2. Podhodnotenie
(93)
Pri porovnávaní predajných cien na trhu Únie sa porovnávali ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky s dovoznými cenami z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky boli ceny pre nezávislých zákazníkov, upravené podľa potreby na úroveň zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov.
(94)
Tieto ceny sa porovnali s cenami, ktoré účtujú čínski vyvážajúci výrobcovia, po odpočítaní zliav, a podľa potreby sa upravili na ceny CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vznikajúce po dovoze.
(95)
Porovnanie ukázalo, že počas OP sa dovoz príslušného výrobku predával v Únii za ceny, ktoré podliezali ceny výrobného odvetvia Únie vyjadrené v percentách ceny výrobného odvetvia Únie o 22 až 37 %, a to na základe údajov, ktoré predložili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Z tejto miery podhodnotenia a negatívneho vývoja cien výrobného odvetvia Únie je jasné, že došlo k podstatnému cenovému poklesu.
(96)
Niektoré strany namietali, že miera podhodnotenia by sa mala počítať len vo vzťahu k zložke ceny „pridaná hodnota“ (bez nákladov na hliník). Použitie tejto metodiky by v skutočnosti viedlo k ešte vyššej miere podhodnotenia. Avšak vzhľadom na to, že už miery podhodnotenia vypočítané vo vzťahu k úplnej cene boli podstatné, sa táto metóda ďalej neskúmala.
(97)
Vysoká miera podhodnotenia v spojení s cenovým poklesom (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) na strane výrobného odvetvia Únie poukazuje v tomto prípade na výrazný vplyv dumpingu.
(98)
V snahe predísť akýmkoľvek prípadným otázkam týkajúcim sa rozdielov medzi danými dvomi segmentmi vykonala sa samostatná analýza obidvoch segmentov na základe rovnakej metodiky, opísanej predtým v texte. Podhodnotenie zostáva podstatné v prípade obidvoch segmentov (od 13 do 30 % pre predaj OEM a od 56 do 63 % pre predaj AM).
4. Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR
(99)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR.
Objemy dovozu v tis. jednotiek
2006
2007
2008
OP
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Trhový podiel (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Nórsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Trhový podiel (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Južná Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Trhový podiel (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Ostatné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Trhový podiel (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Ako vidno v tabuľke, Turecko je druhým najväčším dovozcom po ČĽR s podstatným, ale pomerne stabilným trhovým podielom. Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR a Turecko znížil ich trhový podiel z 9 % v roku 2006 na 8,4 % v OP. O vplyve cien tohto dovozu na situáciu vo výrobnom odvetví Únie sa diskutuje v odôvodnení (136) a nasl.
5. Situácia vo výrobnom odvetví Únie
5.1. Všeobecne
(101)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na priemyselné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2006 do OP.
(102)
Ako sa už vysvetlilo, museli sa použiť ustanovenia o výbere vzorky. Na účely analýzy ujmy sa analyzovali ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach.
-
Na úrovni celkovej výroby Únie sa hodnotili makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využívanie kapacít, objemy predaja, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpätí). Získali sa hlavne z dotazníkov, ktoré predložilo šesť spoločností vybraných do vzorky, a z dodatočných minidotazníkov. Tieto dotazníky sa týkajú spoločností, ktoré predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby Únie. Na to, aby sa obsiahla celková výroba Únie, okrem údajov získaných z rôznych zdrojov, najmä údajov od navrhovateľa a údajov zozbieraných v štádiu pred začiatkom prešetrovania, uskutočnili sa určité extrapolácie, pokiaľ ide o zostávajúcu výrobu. Všetky tieto faktory sa vždy, keď to bolo možné, podrobili krížovej kontrole s celkovými informáciami, ktoré sa uvádzajú v relevantnej štatistike.
-
Vykonala sa analýza mikroekonomických prvkov (zásob, predajných cien, ziskovosti, peňažných tokov, návratnosti investícií, schopnosti zvýšiť kapitál a investície a výrobných nákladov) jednotlivých spoločností, t. j. na úrovni tých výrobcov Únie, ktorí boli vybraní do vzorky.
5.2. Makroekonomické ukazovatele
5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využívanie kapacít
(103)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj v oblasti výroby, výrobnej kapacity a využívania kapacít na základe celej výroby Únie:
2006
2007
2008
OP
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indexy 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobná kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indexy 2006 = 100
100
99
100
96
Využívanie kapacít (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indexy 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Ako vidno v tabuľke, výroba zostala pomerne stabilná na úrovni približne 49,5 milióna jednotiek v roku 2006 a 2007, a potom klesla na 45,2 milióna jednotiek v roku 2008 a 37,6 milióna jednotiek v OP, čo je pokles v posudzovanom období o 24 %. Miera využívania kapacít sa v rovnakom období znížila o 19,4 percenta.
(105)
Hlavnú príčinu poklesu využívania kapacít popri poklese samotnej kapacity možno pripísať len značnému poklesu výroby.
5.2.2. Objemy predaja a trhový podiel
(106)
Nasledujúce čísla predstavujú objem predaja, trhový podiel a priemerné jednotkové predajné ceny na základe všetkých výrobcov Únie.
2006
2007
2008
OP
Objem predaja celého výrobného odvetvia Únie v tis. jednotiek
45 447
46 684
42 895
35 794
Indexy 2006 = 100
100
103
94
79
Trhový podiel (%)
78
75
74
72
Indexy 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Predaj EÚ sa zvýšil zo 45,4 milióna jednotiek v roku 2006 na 46,6 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesol na 42,8 milióna jednotiek v roku 2008 a 35,7 milióna jednotiek v OP. Celkovo sa predaj EÚ znížil v posudzovanom období o 21 %.
(108)
Všetci výrobcovia EÚ sústavne strácali trhový podiel zo 78 % v roku 2006 na 75 % v roku 2007, 74 % v roku 2008 a 72 % v OP. Je to celková strata 6 percent počas posudzovaného obdobia. V tom istom čase sa trhový podiel čínskeho dovozu zvýšil o približne 6 percent.
5.2.3. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
OP
Počet zamestnancov
14 204
14 818
14 309
12 981
Indexy 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indexy 2006 = 100
100
95
90
83
Ročné mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indexy 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zamestnanosť sa zvýšila z 14 204 zamestnancov na konci roku 2006 na 14 818 zamestnancov na konci roku 2007, potom sa znížila na 14 309 zamestnancov na konci roku 2008 a ďalej klesala až na 12 981 zamestnancov na konci OP. V období medzi rokom 2008 a OP ide o stratu 1 328 pracovných miest, čo zodpovedá viac ako jednej desatine pracovnej sily za šesť mesiacov.
(110)
Podobne sa vyvíjala produktivita z 3 500 jednotiek na zamestnanca v roku 2006 na 3 341 jednotiek na zamestnanca v roku 2007, 3 164 jednotiek na zamestnanca v roku 2008 a 2 903 jednotiek na zamestnanca v OP. Pokles produktivity, najmä v období medzi rokom 2008 a OP, možno vysvetliť tým, že zmena v počte pracovnej sily sa neuskutočňovala rovnakým tempom ako pokles výroby. Túto skutočnosť možno vysvetliť obmedzenými možnosťami tohto výrobného odvetvia, pokiaľ ide o konverziu či dočasné vypnutie strojového zariadenia, a vysokými nákladmi na príspevky pracovníkom v prípade prepúšťania. Prešetrovaním sa ukázalo, že najmä v období medzi rokom 2008 a OP sa znížili počty zamestnancov. V posudzovanom období sa znížili mzdové náklady. Očakáva sa, že investície výrobného odvetvia Únie počas OP budú zo strednodobého aj dlhodobého hľadiska ďalej zvyšovať jeho efektívnosť a produktivitu.
5.2.4. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(111)
Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu predtým v texte. Všetky stanovené rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
5.2.5. Situácia v oblasti zmlúv
(112)
Ako sa uvádza v odôvodnení (20) a nasl., väčšina HK vyrobených v Únii sa predáva prostredníctvom výberových konaní, ktoré sa organizujú v priemere dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu. Komisia preto preskúmala zmluvy uzavreté v posudzovanom období (ktoré by sa vykonávali po OP) s cieľom stanoviť, či je možné vyvodiť nejaké závery z pravdepodobného vývoja dodávok na strane výrobného odvetvia Únie po OP. Zozbierané údaje však neumožňujú vyvodiť v tomto štádiu riadne podložené závery, a preto sa budú ďalej skúmať.
5.3. Mikroekonomické ukazovatele
5.3.1. Všeobecná pripomienka
(113)
Traja zo šiestich výrobcov vybraných do vzorky sú veľké skupiny s výrobnými podnikmi v niekoľkých členských štátoch, zatiaľ čo traja ďalší majú menšie výrobne sústredené v jednom alebo v dvoch členských štátoch. Počas obdobia prešetrovania sa zatvorili 3 výrobné miesta výrobcov vybraných do vzorky, prvá v roku 2006, druhá v roku 2008, krátko pred OP, a posledná koncom OP.
5.3.2. Skladové zásoby
(114)
Nasledujúce číselné údaje predstavujú objem skladových zásob výrobcov Únie vybraných do vzorky na konci každého obdobia:
2006
2007
2008
OP
Skladové zásoby (v tis. jednotiek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Skladové zásoby zostali pod 12 % výroby. Je potrebné pripomenúť, že tento ukazovateľ nie je príliš relevantný, pretože výrobné odvetvie Únie vyrába HK vo veľmi veľkej miere na objednávku a skladové zásoby v určitom čase spôsobuje väčšinou predaný tovar, ktorý ešte nebol dodaný.
5.3.3. Predajné ceny
(116)
Jednotkové predajné ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky boli v rokoch 2006 a 2007 stabilné na úrovni približne 49 EUR za jednotku, v roku 2008 však klesli na 48 EUR za jednotku a v OP na 46,5 EUR za jednotku. Zodpovedá to poklesu za posudzované obdobie o viac ako 6 % a výrazný pokles sa ukazuje aj v OP (pozri tabuľku v odôvodnení (86)).
5.3.4. Ziskovosť, peňažné toky, návratnosť investícií, schopnosť zvýšiť kapitál a investície
(117)
Ziskovosť pre podobný výrobok sa stanovila vyjadrením čistého zisku z predaja podobného výrobku spoločnosťami vybranými do vzorky, a to pred zdanením, vyjadrená v percentách z obratu takéhoto predaja. Zatiaľ čo ziskovosť za roky 2006 a 2007 bola ešte viac ako vyrovnaná, v roku 2008 a v OP sa situácia drasticky zmenila v dôsledku klesajúcich objemov predaja a súčasného zníženia predajných cien s nepružnou štruktúrou nákladov výrobného odvetvia s vysokými fixnými nákladmi.
2006
2007
2008
OP
Ziskovosť (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
V tejto tabuľke sa uvádza tendencia v oblasti investícií výrobcov Únie vybraných do vzorky do príslušného výrobku.
EUR
2006
2007
2008
OP
Investície (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indexy 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo investície do príslušného výrobku, aj keď sa vyrovnávalo s klesajúcou ziskovosťou. Investície smerovali hlavne do strojového zariadenia s cieľom zlepšiť efektívnosť. Tieto zvyšujúce sa investície poukazujú na to, že výrobné odvetvie je stále schopné navyšovať kapitál.
(120)
Napriek tomuto úsiliu sa však návratnosť investícií (ďalej len „NI“) do príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia prepadla, pričom v OP bola na úrovni - 40 %. Potvrdzuje to rozrušenie ziskovosti výrobného odvetvia a jeho neschopnosť tvoriť z investícií zisk.
2006
2007
2008
IP
Návratnosť investícií (NI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indexy 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peňažný tok (v percentách obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indexy 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobcovia vybraní do vzorky zaznamenali počas posudzovaného obdobia aj pokles prevádzkového peňažného toku o 8,1 percenta, ktorý sa vo veľkej miere premieta do poklesu ziskovosti. Prepad tohto ukazovateľa nemožno pripísať zvýšeniu investícií, ale treba ho odvodiť z toho, že obchodovanie v prevádzkach produkuje menej peňazí. Keďže výrobné odvetvie si zo štrukturálneho hľadiska vlastne sústavne vyžaduje peňažné injekcie na fixný kapitál, pokles peňažného toku odhaľuje zvyšujúcu sa slabosť výrobného odvetvia Únie a jeho neschopnosť spoliehať sa na samofinancovanie.
5.3.5. Výrobné náklady a náklady na suroviny
(122)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj priemerných nákladov na tonu príslušného výrobku výrobcov vybraných do vzorky.
V EUR
2006
2007
2008
OP
Priemerné výrobné náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Priemerné náklady zostali počas posudzovaného obdobia stabilné v priemere na úrovni približne 50 EUR za jednotku.
6. Záver týkajúci sa ujmy
(124)
Z týchto dôvodov sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Tento záver potvrdzuje aj veľký počet spoločností alebo výrobní, ktorým počas posudzovaného obdobia hrozilo zatvorenie (5 v segmente OEM) alebo konanie vo veci platobnej neschopnosti (21 v segmente AM a 4 v segmente OEM).
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podľa článku 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušných krajín. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dovozu z ČĽR
2.1. Všeobecne
(126)
Medzi zvýšením dumpingového dovozu, ktorý získal od roku 2006 do OP trhový podiel 6 percent, a súčasnou stratou trhového podielu 6 percent, ktorú v rovnakom období utrpeli výrobcovia Únie, existuje časová zhoda. Prešetrovanie takisto preukázalo existenciu negatívnych cenových účinkov dumpingového dovozu, ktorý sústavne podlieza ceny výrobcov v Únii.
(127)
Jedna strana namietala, že trhový podiel čínskeho dovozu je príliš malý, aby spôsobil značnú ujmu. Celkový trhový podiel 12 % na trhu citlivom, pokiaľ ide o ceny (a to platí najmä o segmente OEM), sa však nemôže považovať za malý.
(128)
Ďalej sa pripomína, že objemy dovozu z ČĽR sa zvýšili približne o 65 % a ich odhadovaný trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. Okrem toho, ako sa vysvetľuje už v odôvodnení (86) a nasl., dovozné ceny z ČĽR sa znížili o 8 % (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) a došlo k výraznému podhodnoteniu cien (pozri odôvodnenie (89) a nasl.). Ide o skutočne preukázané prudké zvýšenie dovozu a výrazné podhodnotenie cien, ktoré sú hlavnými faktormi, o ktorých treba v tomto prípade uvažovať.
(129)
Výrobné odvetvie Únie reagovalo na škodlivý dumping znižovaním svojich cien od roku 2007. Vzhľadom na cenový tlak čínskeho dovozu však výrobné odvetvie Únie nebolo schopné udržať si svoj trhový podiel ani so zníženými cenami. V rámci výberových konaní v segmente OEM sa zistilo, že čínske ponuky s nízkymi cenami zohrávali kľúčovú úlohu pri znižovaní cien, ktoré ponúkalo výrobné odvetvie Únie. Napriek znižovaniu cien zo strany výrobného odvetvia Únie boli ceny čínskeho dovozu nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V dôsledku toho predaj výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období výrazne klesol. Vzhľadom na to, že čínske ceny v OP v porovnaní s rokom 2006 ďalej klesali, výrobné odvetvie Únie muselo opäť znížiť svoje ceny, aby mohlo pokračovať vo výrobe. Jeho ziskovosť klesla pod bod rentability - čo mu už onedlho neumožní ďalej vyrábať.
(130)
Je teda zrejmé, že medzi značným zvýšením objemov dovozu za nižšie ceny a ujmou, ktorú zaznamenalo výrobné odvetvie Únie, existuje zreteľná súvislosť. V tomto štádiu teda možno dospieť k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi čínskym dovozom za nízke ceny a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.2. Rozdelenie v rámci príslušného výrobku podľa segmentov
(131)
Tvrdilo sa, že OEM a AM sú dva samostatné predajné kanály bez akéhokoľvek vzájomného pôsobenia. Na základe toho sa najmä namietalo, že ujmu výrobného odvetvia Únie, ktoré smeruje väčšinu svojho predaja do segmentu OEM (85 % v prípade výrobcov vybraných do vzorky), nemohol spôsobiť čínsky dovoz, ktorý sa sústreďuje prevažne na segment AM a jeho prítomnosť v segmente OEM je obmedzená.
(132)
Hoci sú tieto distribučné kanály skutočne samostatné, podľa zistení Komisie môže napriek tomu medzi nimi dochádzať k určitému, aj keď nepriamemu, vzájomnému pôsobeniu. S cieľom získať čo najúplnejší obraz sa však tieto dva segmenty posudzovali aj samostatne.
(133)
V segmente AM sa môže zistená ujma určite pripísať vysokým objemom čínskeho dovozu za nízke ceny, ktorý tvorí v tomto segmente až 34 %. V segmente OEM, ktorý predstavuje hlavnú časť spotreby EÚ (35 miliónov jednotiek z približne 50), je čínska prítomnosť v zmysle objemov oveľa menšia (najviac 6 %). Avšak ako sa už vysvetlilo, treba si uvedomiť, že ujmu, ktorá vznikla vo vzťahu k predaju OEM, odštartovali nízke čínske ceny a skutočne súvisí s cenou. Presnejšie existujú náznaky, že výrobcovia automobilov používajú čínske ponuky ako referenčnú hodnotu s účinkom na výrobcov HK v EÚ, ktorý ich núti znižovať pri výberových konaniach ceny. Ak chcú výrobcovia v Únii ostať na trhu, nemajú skutočne žiadnu možnosť, len sa vzdať a znížiť svoje ceny.
(134)
Ďalej nie je možné vylúčiť, že tendencie znižovania cien v segmente AM majú účinok na ceny v segmente OEM. Porovnanie priemerných cien AM a OEM ukázalo, že zatiaľ čo do roku 2007 boli ceny OEM v priemere vyššie ako ceny AM, v roku 2008 a v OP sa to zmenilo. Z toho vyplýva, že cenový tlak na segment OEM je v posledných rokoch oveľa výraznejší.
(135)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že čínsky dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v segmente AM aj v segmente OEM. V každom prípade sa to bude ďalej prešetrovať.
3. Účinky iných faktorov
3.1. Vplyv dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR
3.1.1. Vplyv dovozu z Turecka
(136)
Ako vidno v odôvodnení (99) a nasl., Turecko je po Číne druhým najväčším dovozcom. Turecký dovoz mal počas posudzovaného obdobia na trhu EÚ trhový podiel približne 7 %. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza porovnanie cien dovozu zo všetkých tretích krajín s cenami výrobcov EÚ.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
OP
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdiel Turecko/výrobcovia EÚ
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdiel Čína/výrobcovia EÚ
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Počas posudzovaného obdobia boli turecké ceny sústavne nižšie ako ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky, s výnimkou roku 2008. V období prešetrovania dosiahol cenový rozdiel medzi cenami tureckých výrobcov a výrobcov v Únii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cien EÚ), pričom zodpovedajúci cenový rozdiel pre Čínu dosiahol 14,5 EUR (+/- 31 %). Z týchto dôvodov je logické dospieť k predbežnému záveru, že nižšie ceny dovozu z Turecka mali v OP určitý negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, nie však v takom rozsahu, ktorý by bol schopný vyvrátiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.1.2. Vplyv dovozu z tretích krajín iných ako Turecko
(138)
Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín ako Čína a Turecko, ich celkový trhový podiel sa znížil z 9 % v roku 2006 na 8,3 % v OP (pozri odôvodnenie (99)). Zodpovedajúce ceny zostávali v rovnakom období blízke cenám výrobcov z Únie. Z týchto dôvodov sa usudzuje, že dovoz z tretích krajín iných ako Čína a Turecko neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.2. Vplyv hospodárskej krízy
(139)
Niektoré strany namietali, že dovoz z Číny absorbovala zvýšená spotreba EÚ v roku 2007 a že zníženie spotreby v roku 2008 súviselo s hospodárskym poklesom a súčasným znížením predaja v automobilovom priemysle. Podľa tohto argumentu boli tieto faktory hlavnou príčinou nízkej výkonnosti výrobného odvetvia Únie.
(140)
Hospodárska kríza skutočne negatívne ovplyvnila situáciu výrobného odvetvia Únie vzhľadom na klesajúcu úroveň spotreby a účinky klesania cien. Od roku 2008 do OP klesla spotreba o 14,5 %.
(141)
Výrobcovia HK pôsobia v symbióze s automobilovým priemyslom, ktorý kríza ťažko zasiahla. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj objemov výroby automobilov v Európe v posudzovanom období. Je pravda, že automobily majú buď hliníkové alebo oceľové HK, pričom je ťažké určiť ich podiel. Nie sú však žiadne náznaky, že by sa tento podiel v posudzovanom období výrazne zmenil. Preto sa nedá vylúčiť, že pokles objemu výroby automobilov - ktorý sa od konca roku 2008 do OP skutočne dramaticky znížil, by mal vplyv na objemy predaja výrobcov HK. Nasledujúca tabuľka ukazuje, že zníženie objemu výroby dosiahlo od roku 2008 do OP skutočne viac ako 15 %.
V EÚ 27
2006
2007
2008
OP
Výroba v Európe (v tis. jednotiek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Analýza hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Únie však ukazuje, že klesajúca tendencia sa objavila už dávnejšie pred hospodárskou krízou a časovo sa zhodovala so začiatkom prenikania čínskeho dovozu. Údaje o ziskovosti napríklad potvrdzujú, že klesajúca tendencia sa objavila v období od roku 2006 do roku 2007 (pokles o 2,5 percenta), pokračovala od roku 2007 do roku 2008 (ďalší pokles o 2,2 percenta) a od roku 2008 do OP sa zaznamenalo radikálne zníženie o 6,9 percenta.
(143)
Čínsky dovoz naďalej zvyšoval svoju prítomnosť na trhu napriek klesajúcej spotrebe, pričom v OP dosiahol 12,4 %. Jeho objemy a trhový podiel sa stále zvyšovali a jeho ceny sústavne podliezali ceny výrobného odvetvia EÚ. Dalo by sa však logicky očakávať, že kríza ovplyvní všetky subjekty na trhu rovnakým spôsobom. Napriek tomu, ako sa už vysvetlilo predtým, čínsky dovoz sa zvyšoval pri cenách, ktoré v danej situácii výrazne podliezali ceny EÚ. Preto je celkom logický záver, že keby nebola hospodárska kríza, objemy a trhový podiel čínskeho dovozu by sa bol zvýšil ešte viac.
(144)
Z týchto dôvodov je logické predpokladať, že hospodársky pokles, aj keď prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa sám osebe nezdá byť faktorom, ktorý by vyvrátil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. Naopak objemy dovozu z Číny by sa za normálnych okolností mali s poklesom spotreby znížiť, ako to bolo v prípade dovozu z iných tretích krajín, a najmä v prípade predaja výrobného odvetvia EÚ (ktorý, ako sa pripomína, klesol úmerne so zvýšením čínskeho dovozu).
3.3. Vplyv zmien výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Únie
(145)
Vývozná činnosť výrobcov v Únii bola počas posudzovaného obdobia nízka (menej ako 2 % celkového predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky). Nemohla teda mať žiadny negatívny vplyv na zlú situáciu výrobného odvetvia Únie a nemohla vyvrátiť príčinnú súvislosť.
3.4. Hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii a koncentrácia na trhu EÚ
(146)
Počet výrobcov HK (približne 30) pôsobiacich na trhu EÚ naznačuje, že trh EÚ je veľmi konkurenčný, aj keď ho charakterizuje vysoká úroveň priemyselnej koncentrácie s 3 najväčšími spoločnosťami, ktoré majú 60 % podiel na celkovej výrobe, 2 ďalšími s približne 8 % a potom 4 s približne 4 %. Dostupné údaje o objemoch výroby ukazujú, že ostatní výrobcovia sú malé alebo stredné spoločnosti.
(147)
Je potrebné uviesť, že pred rokom 2008, v roku 2008 a v OP skončilo výrobu viacero menších výrobcov. To by mohlo naznačovať, že k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispela hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii - a zjavne aj prebiehajúci proces koncentrácie. Údaje z prešetrovania však ukazujú, že ovplyvnení sú nielen malí výrobcovia. Súčasný vývoj skutočne ovplyvňuje podobným spôsobom väčších aj menších výrobcov. Preto nemožno dospieť k záveru, že hospodárska súťaž medzi výrobcami Únie prispela významným spôsobom k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.5. Používateľské preferencie vo vzťahu k oceľovým a HK
(148)
Tvrdilo sa, že klesajúci dopyt po HK by mohol nastať zmenou používateľských preferencií, ktoré sa mohli v súvislosti s krízou preorientovať na lacnejšie oceľové kolesá. Na podporu tohto tvrdenia však nebol poskytnutý žiadny podklad. Vzhľadom na to, že chýbajú akékoľvek údaje podporujúce tento argument, v tomto štádiu nie je možné tento vývoj potvrdiť.
3.6. Zloženie výrobkov
(149)
Niektoré strany namietali, že zvýšenie čínskeho dovozu spôsobil zvýšený dopyt po určitých druhoch kolies s osobitnou technológiou vyššej triedy vyrábaných v ČĽR [t. j. kované alebo prietokovo tvarované kolesá (technológiou flow-forming)], ktoré sa (vo významnejšom množstve) v EÚ nevyrábajú. Preto dovoz z ČĽR nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie. Prešetrovaním sa však preukázalo, že tento dovoz predstavoval len veľmi malú časť celkového dovozu z ČĽR. Preto sa tento argument musí odmietnuť.
4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(150)
V tomto prípade treba pripomenúť, že sa zistilo, že došlo k výraznému zníženiu výroby a predaja, strate trhového podielu, ako aj k zníženiu cien, ktoré viedlo k stratám výrobného odvetvia Únie. Objemy dovozu z ČĽR, ktoré výrazne podliezajú svojimi cenami ceny výrobného odvetvia Únie, ako aj jeho trhový podiel sa v tom istom čase zvýšili.
(151)
Komisia analyzovala aj všetky ostatné faktory, ktoré by mohli prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa zistilo, že hospodárska kríza, dovoz z Turecka a hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii, ktorá vedie k procesu koncentrácie, môžu mať určitý vplyv na utrpenú ujmu. Predbežne sa však dospelo k názoru, že ich vplyv nie je taký, aby porušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou, ako už bolo podrobne uvedené.
(152)
Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(153)
V tomto prípade sa zaznamenala vysoká úroveň spolupráce a podpory zo strany výrobného odvetvia Únie (viac ako 70 %). To naznačuje, že zavedenie opatrení je zreteľne v záujme výrobcov EÚ.
(154)
Prešetrovanie preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu pre účinky dumpingového dovozu, ktorý podhodnocuje jeho tovar, ako sa uvádza v odôvodnení (93) a nasl.
(155)
Dá sa očakávať, že výrobné odvetvie Únie bude mať prospech z opatrení, ktoré by pravdepodobne zabránili ďalšiemu prílevu dumpingového dovozu s nízkou cenou.
(156)
Ak by sa opatrenia neuložili, dá sa očakávať, že zvýšený dovoz dumpingových HK s nízkou cenou najmä do segmentu AM bude ďalej pokračovať, ak sa ešte nezvýši. Nedá sa ďalej vylúčiť, že zvýšený cenový tlak na segment AM a prenikanie doňho nebude mať aspoň nepriamy vplyv na situáciu v segmente OEM. V tomto ohľade sa zistilo, že určití výrobcovia v príslušnej krajine sa presúvajú alebo sa už presunuli do strednej alebo hornej časti segmentu AM a potom ďalej do segmentu OEM - s veľmi nízkymi cenami. Dá sa očakávať, že tento vývoj bude pokračovať a časom ohrozí aj veľkú skupinu výrobcov v Únii, ktorí pôsobia v segmente OEM. Keďže finančná situácia a ziskovosť týchto výrobcov nie je dosť stabilná, aby vydržala ďalší cenový tlak dumpingového dovozu, ktorý výrazne podhodnocuje ich tovar, veľmi pravdepodobne by to viedlo k postupnému zániku veľkého počtu, ak nie všetkých výrobcov v Únii.
2. Záujem dovozcov
(157)
Pri výbere vzorky (pozri odôvodnenie (13)) sa vybralo 5 neprepojených dovozcov a 2 dovážajúci používatelia na základe objemu ich dovozu.
(158)
Spolupráca neprepojených dovozcov predstavuje celkovo menej ako 10 % celkového objemu dovozu z ČĽR.
(159)
Prešetrovaním sa preukázalo, že väčšina dovozcov sú obchodníci, ktorí sa špecializujú na autopríslušenstvo. Dajú sa medzi nimi rozlíšiť 2 kategórie. Do jednej kategórie patria spoločnosti, ktoré dovážajú a opätovne predávajú HK so svojou vlastnou značkou, ktorých výrobu si zabezpečili externe v ČĽR. Nie sú však prepojení na čínskych vývozcov. Táto kategória dovozcov má zvyčajne v EÚ činnosti s dosť významnou „pridanou hodnotou“ (napr. navrhovanie, výskum a vývoj) a niekedy dokonca aj vlastnú distribučnú sieť so zodpovedajúcou úrovňou zamestnanosti. Druhú kategóriu tvoria dovozcovia/distribútori, ktorí sú obchodníci zameriavajúci sa viac na objemy a menej na značky. Títo dovozcovia majú vo všeobecnosti v Únii nižšie náklady a činnosti s nižšou pridanou hodnotou.
(160)
Nízka úroveň spolupráce neprepojených dovozcov naznačuje, že zavedenie opatrení by nemalo na ich činnosť žiadny výraznejší vplyv. V prípade spolupracujúcich dovozcov/distribútorov sa vlastne zistilo, že opätovný predaj čínskych HK predstavuje od 1 % do 6 % ich celkového obratu. Situácia spoločností, ktoré využívajú externé zdroje, je zložitejšia, pretože opätovný predaj čínskych HK môže predstavovať takmer celý ich obchod. Opatrenia, ak by sa nejaké prijali, by určite mali vplyv na ich činnosť - aj keď je v tomto štádiu ťažké posúdiť, v akom rozsahu.
3. Záujem používateľov
3.1. Všeobecne
(161)
Dotazníky pre používateľov sa zaslali približne 20 zisteným používateľom. V rámci prešetrovania spolupracovalo 13 výrobcov automobilov. Spolupracovali aj dve združenia zastupujúce používateľov a dovozcov kolies pre segmenty OEM a AM.
(162)
Dovoz spolupracujúcich používateľov predstavuje na základe údajov Eurostatu 19 % celkového dovozu z ČĽR. Údaje Eurostatu neumožňujú presne zistiť, či dovozný predaj smeroval do segmentu OEM alebo AM. Ako sa uvádza v odôvodnení (133), segmenty OEM a AM sa aj napriek tomu dali rozlíšiť, pričom sa ukázalo, že segment OEM predstavuje od 20 do 30 % celkového dovozu z ČĽR. Z tohto dôvodu je logické predpokladať, že spolupráca segmentu OEM bola veľmi vysoká.
(163)
Zdá sa, že výrobcovia automobilov sa v priemere spoliehajú na čínske dodávky len v obmedzenom rozsahu. Keď sa posudzujú jednotlivo, spolupracujúci výrobcovia automobilov používajú rôzne obchodné modely. Niektorí vôbec nedovážajú z Číny, iní dovážajú menej ako 5 %, niektorí však dovážajú až 30 % svojej spotreby.
(164)
Dovážajúci aj nedovážajúci používatelia sú proti opatreniam. Jeden z ich hlavných argumentov je, že výrobcovia automobilov majú záujem udržať si rôzne zdroje dodávok a vyžívať výhody hospodárskej súťaže na trhu s kolesami. Opatrenia by ich urobili príliš závislými od obmedzeného počtu európskych výrobcov. Tento argument sám o sebe sa však nezdá byť rozhodujúci vzhľadom na existenciu významného dovozu z iných tretích krajín.
3.2. Náklady na opatrenia
(165)
HK predstavujú približne 1 % nákladov na automobil. Opatrenie vo výške 20 % na HK by teda viedlo k zvýšeniu nákladov o 0,2 %. Pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú najviac 5 % HK z Číny, by teda zvýšenie celkových nákladov v zmysle celkovej výroby automobilov predstavovalo 5 % z 0,2 %, t. j. 0,01 %. Ale aj pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú až 30 % HK z Číny, by zvýšenie celkových nákladov predstavovalo 30 % z 0,2 %, t. j. 0,06 %. Z toho vyplýva, že opatrenia by mali na náklady veľmi obmedzený vplyv. Okrem toho zrejme nie je nezvyčajné, že HK, ktoré dovážajú výrobcovia automobilov za danú cenu (napríklad za 50 EUR), sa predávajú konečnému používateľovi za trojnásobnú až štvornásobnú cenu (t. j. 200 EUR).
3.3. Náklady na prechod k inému dodávateľovi
(166)
Ako sa už vysvetlilo, HK pre segment OEM sa zvyčajne vyvíjajú 2 roky pred začiatkom výroby nového modelu automobilu. Každá zmena dodávateľa si vyžaduje čas (najmenej 6 mesiacov) a mohla by takisto znamenať dodatočné náklady na vybavenie nástrojmi. Prešetrovanie však preukázalo, že väčšina výrobcov automobilov máva bežne pre dodávky rôzne zdroje, t. j. majú spoločnú výrobu osobitných HK s dvomi (alebo viacerými) výrobcami. Toto dvojité zabezpečovanie zdrojov sa uskutočňuje aj vo vzťahu k tým modelom, ktoré majú zdroje v ČĽR, aby sa zaručila bezpečnosť dodávky. Preto sa zdá, že riziko potreby prechodu na iného dodávateľa je už zohľadnené v rozhodnutí zabezpečiť si zdroj z ČĽR. Zmluvy zozbierané v rámci prešetrovania okrem toho ukazujú, že výrobcovia automobilov celkovo môžu kedykoľvek bez sankcií zmluvu vypovedať.
3.4. Dodatočné argumenty, ktoré predložili strany
(167)
Niektoré strany namietali, že zavedením cla na HK s pôvodom z ČĽR by sa poskytla ďalšia výhoda juhokórejským výrobcom automobilov okrem nulového cla na automobily na základe nadchádzajúcej dohody o voľnom obchode. Podľa tohto argumentu by mali juhokórejskí výrobcovia automobilov naďalej prístup k čínskym HK za nízke ceny a mohli by dokonca uplatňovať vrátenie cla na automobily vyvezené do EÚ (je možnosť požadovať vrátenie cla zaplateného za dovoz určitých súčiastok do automobilu po vyvezení tohto automobilu). Antidumpingové opatrenie na čínske HK by pre európskych výrobcov automobilov spôsobilo konkurenčnú nevýhodu vo vzťahu k juhokórejským automobilom dovezeným do EÚ s nulovým clom.
(168)
V tejto súvislosti treba uviesť, že trhový podiel automobilov s pôvodom v Južnej Kórei v súčasnosti dosahuje len 3 % trhu EÚ s automobilmi. Keďže je ťažké predpovedať vývoj dovozu kórejských automobilov a so zreteľom na veľmi obmedzený vplyv opatrení na priame náklady výrobcov automobilov v EÚ, nie je v tomto štádiu možné dospieť k záveru, že zavedenie antidumpingového cla na HK z Číny bude v tomto ohľade mať nejaký zmysel.
4. Záujem zákazníkov
(169)
Pokiaľ ide o vplyv opatrení na konečných zákazníkov, nebol predložený žiadny argument. Táto skutočnosť, ako aj obmedzený vplyv na náklady a cenové stratégie výrobcov automobilov, ktoré sa zistili počas prešetrovania, v skutočnosti hovoria proti pravdepodobnosti akéhokoľvek citeľného účinku na zákaznícke ceny.
5. Záujem dodávateľov
(170)
Vyplnený dotazník pre dodávateľov doručilo 5 dodávateľov surovín/zariadení pre výrobcov HK v Únii. Dodávajú hliník/primárne ingoty, náterové farby/podkladové nátery alebo nízkotlakové stroje. Pokiaľ ide o dodávateľov ingotov, predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje len malú časť ich činnosti (do 6 % ich celkového obratu), čo poukazuje na ich pomerne malý záujem o stanovenie antidumpingových opatrení na HK z Číny. V prípade iných dodávateľov (strojového zariadenia, farieb alebo nízkotlakových strojov) ich predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje od 30 % do 50 % ich celkového obratu. Vzhľadom na to, že tieto spoločnosti sú MSP, je pre ich činnosť rozhodujúca životaschopnosť výrobného odvetvia Únie.
6. Záver o záujme Únie
(171)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií o záujme Únie neexistujú presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz HK s pôvodom v ČĽR.
G. DOČASNÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(172)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom z ČĽR.
(173)
Na účely stanovenia úrovne tohto cla sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(174)
Ako sa opisuje v odôvodnení (20), trh s HK je charakterizovaný existenciou dvoch pomerne odlišných trhových segmentov. Prešetrovaním sa ďalej zistilo, že predaj výrobcov v Únii sa sústreďuje na segment OEM, ktorý predstavuje 85 % celkového predaja výrobného odvetvia Únie.
(175)
Pre uloženie dočasných opatrení sa preto považovalo za vhodné posúdiť rozpätie ujmy, ktoré by sa zohľadňovalo túto osobitnú trhovú situáciu.
(176)
V segmente OEM predajcovia HK (ktorí sú výrobcami automobilov) zvyčajne zadávajú objednávky na základe výberového konania. V dôsledku toho sa môže rovnaký model kolesa, ktorý sa má montovať na rovnaký model automobilu, v dosť významnom počte prípadov objednať z niekoľkých zdrojov, často súčasne od čínskeho dodávateľa a dodávateľa EÚ. Predbežne sa usudzuje, že tento postup v rámci výberových konaní presne a verne odzrkadľuje hospodársku súťaž v oblasti priemerných cien, ktorá existovala počas OP, medzi čínskymi dodávateľmi a dodávateľmi z Únie, keď súťažia v rámci toho istého výberového konania.
(177)
Preto sa považovalo za vhodné vypočítať rozpätie predaja pod cenu na základe cien zistených z údajov, ktoré uviedli výrobcovia z EÚ a čínski vývozcovia, keď súťažili v rámci takýchto výberových konaní.
(178)
Pri výpočte výšky cla potrebnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa vychádzalo z toho, že tieto opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť primeraný zisk. Pokiaľ ide o výrobné náklady, vykonala sa úprava zohľadňujúca skutočnú stratu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP (- 5,4 %). Ďalej sa usúdilo, že by sa mal posúdiť primeraný zisk pred zdanením, ktorý môže pri predaji podobného výrobku v Únii dosiahnuť výrobné odvetvie tohto druhu pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. bez existencie dumpingového dovozu, vo vzťahu k ziskovosti dosiahnutej v roku 2006, ktorá dosiahla + 3,2 %. V tomto roku bol v skutočnosti objem dovozu z Číny pomerne nízky. Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala nepoškodzujúca cena podobného výrobku.
(179)
Na základe toho je rozpätie predaja pod cenu 20,6 %.
(180)
Tento výsledok sa potvrdil aj ďalším výpočtom na základe porovnania niektorých zmlúv v rámci výberových konaní, ktoré poskytli určití výrobcovia automobilov počas prešetrovania. Keď si výrobcovia automobilov objednali rovnaký model HK od čínskeho výrobcu aj od výrobcu v Únii, bolo zistené rozpätie predaja pod cenu zohľadňujúce vykonané úpravy, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (93) a nasl., rádovo rovnaké, ako sa stanovilo v predchádzajúcom odôvodnení.
(181)
Je potrebné uviesť, že rozpätie predaja pod cenu je nižšie ako dumpingové rozpätia stanovené v odôvodnení (76) a nasl., a preto by malo slúžiť ako východisko pre stanovenie úrovne cla podľa pravidla nižšieho cla.
(182)
Vzhľadom na metodiku, ktorá sa v tomto prípade použila na stanovenie úrovne odstránenia ujmy, sa považuje za nepraktické špecifikovať jednotlivé sadzby antidumpingového cla podľa druhej vety článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Je to najmä preto, že chýbajú spoľahlivé údaje na vykonanie analýzy podľa jednotlivých spoločností. V dôsledku toho sa predbežne rozhodlo uložiť antidumpingové clo pre celú krajinu na všetok dovoz z Číny na úrovni rozpätia predaja pod cenu, ktoré sa rovná 20,6 %.
2. Dočasné opatrenia
(183)
Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na dovoz s pôvodom v ČĽR. V tomto prípade by sa mala colná sadzba stanoviť zodpovedajúcim spôsobom na úrovni zisteného rozpätia ujmy.
(184)
Navrhnuté antidumpingové clo je teda 20,6 %.
H. ZVEREJNENIE
(185)
Uvedené predbežné zistenia sa poskytnú všetkým zainteresovaným stranám, ktoré budú vyzvané, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa posúdia a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla, ku ktorým sa dospelo na účely tohto nariadenia, sú predbežné a pravdepodobne sa budú musieť opätovne posúdiť na účely uzavretia veci,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz hliníkových kolies na motorové vozidlá položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa na čistú cenu výrobku opísaného v odseku 1 na hranici Únie pred preclením je 20,6 %.
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia vzťahujúce sa na clá.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie Komisiou v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 príslušné strany môžu predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 10. mája 2010