ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. června 2010
o provádění programů dozoru nad influenzou ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků v členských státech
(oznámeno pod číslem K(2010) 4190)
(Text s významem pro EHP)
(2010/367/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Influenza ptáků je infekční virová nákaza ptáků, včetně drůbeže. Infekci viry influenzy ptáků u domácí drůbeže způsobují dvě hlavní formy uvedené nákazy, které se rozlišují podle virulence. Nízkopatogenní forma obecně způsobuje pouze lehké symptomy, zatímco vysoce patogenní forma má za následek velmi vysokou úmrtnost u většiny druhů drůbeže. Uvedená nákaza může mít vážný dopad na ziskovost drůbežářství.
(2)
Směrnice 2005/94/ES stanoví opatření týkající se tlumení ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) a nízkopatogenní influenzy ptáků u drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí způsobené viry influenzy ptáků podtypu H5 a H7 (LPAI), jak je určeno v uvedené směrnici. Směrnice 2005/94/ES také stanoví některá preventivní opatření týkající se dozoru a včasného odhalení virů influenzy ptáků.
(3)
Směrnice 2005/94/ES stanoví, že členské státy mají zavést povinné programy dozoru. Tyto programy dozoru jsou zaměřeny na zjišťování výskytu virů LPAI u drůbeže, zejména u druhů vodních ptáků, než dojde k rozšíření virů v populaci drůbeže, aby bylo možné učinit opatření k tlumení nákazy s cílem zabránit možnému zmutování na virus HPAI s případnými ničivými následky.
(4)
Směrnice 2005/94/ES také stanoví programy dozoru, které musí být uskutečňovány u volně žijících ptáků, aby přispěly k poznatkům o hrozbách představovaných volně žijícími ptáky, pokud jde o jakýkoli virus influenzy ptačího původu u ptáků, a to na základě pravidelně aktualizovaného posouzení rizik.
(5)
Rozhodnutí Komise 2007/268/ES ze dne 13. dubna 2007 o provádění programů dozoru nad influenzou ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků v členských státech a o změně rozhodnutí 2004/450/ES (3) bylo přijato za účelem stanovení pokynů pro provádění těchto programů dozoru.
(6)
Zkušenosti získané v členských státech při provádění programů dozoru a pokrok ve vědeckých poznatcích a závěrech výzkumu od přijetí uvedeného rozhodnutí ukazují, že některé druhy drůbeže a kategorie produkce drůbeže jsou vystaveny zvýšenému riziku nákazy viry influenzy ptáků než jiné, také s přihlédnutím k poloze hospodářství a jiným rizikovým faktorům.
(7)
Nebezpečí zavlečení viru HPAI podtypu H5N1 z jihovýchodní Asie do Evropy jeho šířením směrem na západ během roku 2005 urychlilo přijetí dodatečných opatření pro připravenost a včasné odhalení tohoto typu viru u drůbeže a volně žijících ptáků.
(8)
Rozhodnutí Komise 2005/731/ES ze dne 17. října 2005, kterým se stanoví dodatečné požadavky pro dozor nad influenzou ptáků u volně žijících ptáků (4) požaduje, aby členské státy zajistily oznámení příslušným orgánům o abnormálním úhynu nebo významných ohniscích nákazy vyskytujících se u volně žijících ptáků a zejména u volně žijících vodních ptáků. Musí se také provádět odběr vzorků a laboratorní testy na zjištění viru influenzy ptáků.
(9)
Požadavky stanovené v rozhodnutí 2005/731/ES je vhodné začlenit do tohoto rozhodnutí.
(10)
V období od roku 2006 do roku 2009 byly odebrány vzorky od více než 350 000 volně žijících ptáků a testovány na influenzu ptáků. Dozor se v členských státech prováděl průměrně ze 75 % odběrem vzorků z živých ptáků a z 25 % odběrem vzorků z nemocných a uhynulých ptáků.
(11)
V průběhu tohoto čtyřletého období bylo více než 1 000 ptáků, kteří byli nalezeni mrtví nebo nemocní, pozitivně testováno na HPAI podtypu H5N1, zatímco zdravých živých ptáků, z nichž byly odebrány vzorky, bylo pozitivně testováno na tento virus pouze pět. Podtypy LPAI byly téměř výlučně izolovány ze vzorků odebraných z živých ptáků.
(12)
Závěry vyvozené ve výroční zprávě o dozoru nad influenzou ptáků (5) v Unii, kterou zpracovala referenční laboratoř EU (EURL) pro influenzu ptáků, vědecká stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) (6) (7) (8) a práce nedávno zřízené Pracovní skupiny pro dozor nad nákazami zvířat (TFADS) zdůraznily, že by se měly zavést některé změny v současné strategii dozoru u drůbeže a volně žijících ptáků, aby byl dále podpořen přístup založený na míře rizika, který se považuje za nejvhodnější strategii dozoru pro účely informování příslušných orgánů v zájmu prevence nákazy a pro kontrolní účely s cílem chránit drůbež a jiná hospodářství chovající ptactvo v zajetí.
(13)
Dozor založený na míře rizika by měl doplňovat systémy včasného odhalení infekce influenzy ptáků u drůbeže, jako jsou systémy již stanovené v článku 2 rozhodnutí Komise 2005/734 ze dne 19. října 2005, kterým se stanoví opatření biologické bezpečnosti, jež mají snížit riziko přenosu vysoce patogenní influenzy ptáků způsobované virem influenzy typu A podtypu H5N1 z volně žijících ptáků na drůbež a jiné ptáky chované v zajetí, a kterým se stanoví systém včasného odhalení v mimořádně ohrožených oblastech (9), a v bodě 2 kapitoly II přílohy rozhodnutí Komise 2006/437/ES ze dne 4. srpna 2006, kterým se schvaluje Diagnostická příručka pro influenzu ptáků podle směrnice Rady 2005/94/ES (10).
(14)
Pokyny pro dozor nad influenzou ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků stanovené v rozhodnutí 2007/268/ES by proto měly být přehodnoceny s ohledem na získané zkušenosti a vědecké poznatky a nahrazeny pokyny stanovenými v tomto rozhodnutí.
(15)
V zájmu soudržnosti právních předpisů Unie by se měl odběr vzorků a laboratorní testování uskutečňovat v souladu s postupy stanovenými v rozhodnutí 2006/437/ES, není-li stanoveno jinak.
(16)
Při provádění programů dozoru u volně žijících ptáků je v zájmu soudržnosti právních předpisů Unie třeba plnou pozornost věnovat požadavkům směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (11), zejména pokud jde o plánování dozoru a postupy odběru vzorků popsané v oddílech 2 a 3 části 1 přílohy II tohoto rozhodnutí.
(17)
Rozhodnutí 2005/731/ES a 2007/268/ES se zrušují.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy učiní nezbytná opatření, aby příslušné orgány zajistily, že je organizace pro sledování a kroužkování volně žijících ptáků a myslivecké a jiné příslušné organizace budou neprodleně informovat o každém abnormálním úhynu nebo o významných ohniscích nákazy vyskytujících se u volně žijících ptáků a zejména u volně žijících vodních ptáků.
Článek 2
1. Členské státy zajistí, aby příslušný orgán okamžitě poté, co obdrží oznámení podle článku 1, a není-li určena jiná jasná příčina nákazy než influenza ptáků, zabezpečil:
a)
odebrání vhodných vzorků od uhynulých ptáků a, je-li to možné, i od ostatních ptáků, kteří přišli s uhynulými ptáky do styku;
b)
aby tyto vzorky byly podrobeny laboratorním testům na zjištění viru influenzy ptáků.
2. Odběr vzorků a postupy testování se provádějí v souladu s kapitolami II až VIII Diagnostické příručky pro influenzu ptáků schválené rozhodnutím 2006/437/ES.
3. Členské státy musí Komisi neprodleně informovat v případě, že laboratorní testy uvedené v bodě 1 písm. b) vykazují pozitivní výsledky pro virus vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI).
Článek 3
V programech dozoru nad influenzou ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků, které mají provádět členské státy v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 2005/94/ES, se musí dodržovat pokyny uvedené v přílohách I a II tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v právních předpisech Unie, příslušný orgán zajistí, aby všechny pozitivní a negativní výsledky jak sérologických, tak i virologických šetření influenzy ptáků, získané u drůbeže a volně žijících ptáků na základě programů dozoru, byly každých šest měsíců oznámeny Komisi. Oznámení se prostřednictvím on-line systému Komise předkládají každý rok do 31. července za předcházejících šest měsíců (od 1. ledna do 30. června) a do 31. ledna za předcházejících šest měsíců (od 1. července do 31. prosince).
Článek 5
Rozhodnutí 2005/731/ES a 2007/268/ES se zrušují.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 25. června 2010.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 25. júna 2010
o implementácii programov zameraných na sledovanie vtáčej chrípky u hydiny a voľne žijúceho vtáctva v členských štátoch
[oznámené pod číslom K(2010) 4190]
(Text s významom pre EHP)
(2010/367/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Rady 90/425/EHS z 26. júna 1990 týkajúcu sa veterinárnych a zootechnických kontrol uplatňovaných v obchode vnútri Spoločenstva s určitými živými zvieratami a výrobkami s ohľadom na vytvorenie vnútorného trhu (1), a najmä na jej článok 10 odsek 4,
so zreteľom na smernicu Rady 2005/94/ES z 20. decembra 2005 o opatreniach Spoločenstva na kontrolu vtáčej chrípky a o zrušení smernice 92/40/EHS (2), a najmä na jej článok 4 ods. 2,
keďže:
(1)
Vtáčia chrípka je nákazlivá vírusová choroba vtáctva vrátane hydiny. Nakazenie domácej hydiny vírusmi vtáčej chrípky spôsobujú dve hlavné formy tejto choroby, ktoré sa rozlišujú podľa svojej virulencie. Nízkopatogénna forma sa spravidla prejavuje iba miernymi príznakmi, kým vysokopatogénna forma spôsobuje u väčšiny druhov hydiny veľmi vysokú úmrtnosť. Uvedená choroba môže mať vážny dosah na ziskovosť chovu hydiny.
(2)
V smernici 2005/94/ES sa stanovujú opatrenia na kontrolu ohnísk vysokopatogénnej vtáčej chrípky (HPAI) a nízkopatogénnej vtáčej chrípky u hydiny a iného vtáctva žijúceho v zajatí, ktoré sú spôsobené vírusmi vtáčej chrípky podtypov H5 a H7 (LPAI), ako sa vymedzuje v uvedenej smernici. V smernici 2005/94/ES sa takisto stanovujú určité preventívne opatrenia týkajúce sa sledovania a včasného zisťovania vírusov vtáčej chrípky.
(3)
V smernici 2005/94/ES sa stanovuje, že členské štáty majú implementovať povinné programy sledovania. Zámerom týchto programov sledovania je identifikovať cirkuláciu vírusov LPAI u hydiny, najmä u druhov hydinového vtáctva žijúceho v blízkosti vôd, pred ich rozšírením v populácii hydiny, aby sa mohli prijať kontrolné opatrenia s cieľom prípadne predísť mutácii na vírus HPAI, čo by mohlo mať devastujúce následky.
(4)
V smernici 2005/94/ES sa takisto stanovuje, že sa u voľne žijúceho vtáctva majú vykonávať programy sledovania, aby sa na základe pravidelne aktualizovaného posúdenia rizika obohatili súčasné poznatky o nebezpečenstve, ktoré predstavuje voľne žijúce vtáctvo v súvislosti s akýmkoľvek vírusom chrípky vtáčieho pôvodu u vtákov.
(5)
Rozhodnutie Komisie 2007/268/ES z 13. apríla 2007 o implementácii programov zameraných na sledovanie vtáčej chrípky u hydiny a voľne žijúcich vtákov, ktoré sa majú uskutočniť v členských štátoch, a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2004/450/ES (3), bolo prijaté s cieľom stanoviť usmernenia na implementáciu takýchto programov sledovania.
(6)
Skúsenosti získané v členských štátoch pri vykonávaní programov sledovania a pokrok v oblasti vedeckých poznatkov a záverov výskumu od prijatia uvedeného rozhodnutia naznačujú, že u určitých druhov hydiny a kategórií produkcie hydiny je vyššie riziko nakazenia vírusmi vtáčej chrípky než u iných, aj po zohľadnení lokality chovu a iných rizikových faktorov.
(7)
Nebezpečenstvo zavlečenia vírusu HPAI podtypu H5N1 z juhovýchodnej Ázie do Európy jeho šírením smerom na západ v roku 2005 bolo podnetom na prijatie dodatočných opatrení na účely lepšej pripravenosti a včasného zistenia uvedeného typu vírusu u hydiny a voľne žijúceho vtáctva.
(8)
V rozhodnutí Komisie 2005/731/ES zo 17. októbra 2005, ktorým sa stanovujú dodatočné požiadavky na sledovanie vtáčej chrípky u voľne žijúcich vtákov (4), sa vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, že príslušným orgánom sú oznámené všetky prípady abnormálnej úmrtnosti alebo prepuknutia vážneho ochorenia, ku ktorým dochádza u voľne žijúceho vtáctva, a najmä u voľne žijúceho vtáctva žijúceho v blízkosti vôd. Odber vzoriek a laboratórne testovanie týkajúce sa vírusu vtáčej chrípky sa musia takisto vykonávať.
(9)
Je vhodné začleniť do tohto rozhodnutia požiadavky stanovené v rozhodnutí 2005/731/ES.
(10)
Od roku 2006 do roku 2009 sa odobrali vzorky viac než 350 000 voľne žijúcich vtákov a boli testované na vtáčiu chrípku. V priemere sa sledovanie v členských štátoch vykonávalo odberom 75 % vzoriek u živých vtákov a 25 % vzoriek u chorých alebo uhynutých vtákov.
(11)
Počas uvedeného štvorročného obdobia bol u viac než 1 000 vtákov, ktoré boli nájdené uhynuté alebo choré, výsledok testu na HPAI podtypu H5N1 pozitívny, kým u zdravých živých vtákov, ktorých vzorky boli odobrané, bol výsledok testu na uvedený vírus pozitívny iba v piatich prípadoch. Podtypy LPAI sa takmer výlučne izolovali zo vzoriek odobraných u živých vtákov.
(12)
V záveroch uvedených vo výročných správach o sledovaní vtáčej chrípky (5) v Únii, ktoré spracovalo referenčné laboratórium EÚ pre vtáčiu chrípku, vo vedeckých stanoviskách Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) (6), (7), (8) a v prácach nedávno zriadenej osobitnej skupiny pre sledovanie chorôb zvierat bolo zdôraznené, že by sa mali zaviesť určité zmeny súčasnej stratégie sledovania u hydiny a u voľne žijúceho vtáctva so zámerom ďalej podporiť prístup na základe rizika, ktorý sa považuje za najvhodnejšiu stratégiu sledovania na účely informovania príslušných orgánov, aby sa predchádzalo chorobám a vykonávala kontrola s cieľom chrániť chovy hydiny a iného v zajatí žijúceho vtáctva.
(13)
Sledovanie na základe rizika by malo dopĺňať systémy včasného zisťovania nákazy hydiny vtáčou chrípkou, ako sú systémy už stanovené v článku 2 rozhodnutia Komisie 2005/734/ES z 19. októbra 2005, ktorým sa ustanovujú opatrenia biologickej bezpečnosti na zníženie rizika prenosu vysoko patogénnej vtáčej chrípky spôsobovanej chrípkovým vírusom A podtypu H5N1 z voľne žijúcich vtákov na hydinu a iné vtáky chované v zajatí a ktorým sa zavádza systém včasného zisťovania v obzvlášť rizikových oblastiach (9) a v kapitole II bode 2 prílohy k rozhodnutiu Komisie 2006/437/ES zo 4. augusta 2006, ktorým sa schvaľuje diagnostická príručka pre vtáčiu chrípku podľa smernice Rady 2005/94/ES (10).
(14)
Usmernenia na sledovanie vtáčej chrípky u hydiny a voľne žijúceho vtáctva stanovené v rozhodnutí 2007/268/ES by sa preto vzhľadom na získané skúsenosti a vedecké poznatky mali preskúmať a nahradiť usmerneniami stanovenými v tomto rozhodnutí.
(15)
V záujme konzistentnosti právnych predpisov Únie by sa odber vzoriek a laboratórne testovanie mali vykonávať v súlade s postupmi stanovenými v rozhodnutí 2006/437/ES, ak nie je stanovené inak.
(16)
V záujme konzistentnosti právnych predpisov Únie by sa pri implementácii programov sledovania u voľne žijúceho vtáctva mali v plnom rozsahu zohľadniť požiadavky smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (11), najmä pokiaľ ide o koncepciu sledovania a postupy odberu vzoriek, ktorých opis je uvedený v oddieloch 2 a 3 časti 1 prílohy II k tomuto rozhodnutiu.
(17)
Rozhodnutia 2005/731/ES a 2007/268/ES by sa mali zrušiť.
(18)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Členské štáty prijímajú nevyhnutné opatrenia, aby sa zaistilo, že príslušné orgány uzavrú s organizáciami pôsobiacimi v oblasti pozorovania a krúžkovania voľne žijúceho vtáctva, s poľovníckymi a inými relevantnými organizáciami vhodné dohody s cieľom zabezpečiť, aby sa od uvedených organizácii vyžadovalo bezodkladne oznamovať príslušným orgánom všetky prípady abnormálnej úmrtnosti alebo prepuknutia vážneho ochorenia, ku ktorým dochádza u voľne žijúceho vtáctva, a najmä u voľne žijúceho vtáctva žijúceho v blízkosti vôd.
Článok 2
1. Členské štáty zaisťujú, aby ihneď po doručení každého oznámenia stanoveného v článku 1 príslušnému orgánu a vždy, keď sa nezistí žiaden jasný dôvod choroby iný ako vtáčia chrípka, príslušný orgán zabezpečil:
a)
aby sa odobrali príslušné vzorky uhynutých vtákov a podľa možností iných vtákov, ktoré s uhynutými vtákmi prišli do styku;
b)
aby sa uvedené vzorky museli podrobiť laboratórnym testom na zistenie vírusu vtáčej chrípky.
2. Odber vzoriek a postupy pri testovaní sa vykonávajú v súlade s kapitolami II až VIII diagnostickej príručky pre vtáčiu chrípku schválenej rozhodnutím 2006/437/ES.
3. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu v prípade, že výsledky laboratórnych testov stanovených v odseku 1 písm. b) sú pozitívne, pričom sa preukáže vírus vysokopatogénnej vtáčej chrípky (HPAI).
Článok 3
Programy zamerané na sledovanie vtáčej chrípky u hydiny a voľne žijúceho vtáctva, ktoré majú členské štáty vykonávať podľa článku 4 ods. 1 smernice 2005/94/ES, sú v súlade s usmerneniami stanovenými v prílohách I a II k tomuto rozhodnutiu.
Článok 4
Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v právnych predpisoch Únie, príslušný orgán zabezpečuje, aby sa o všetkých pozitívnych a negatívnych výsledkoch sérologických aj virologických vyšetrení týkajúcich sa vtáčej chrípky, ktoré boli získané v rámci programov zameraných na sledovanie u hydiny a voľne žijúceho vtáctva, podávali Komisii správy raz za šesť mesiacov. Predkladajú sa každý rok prostredníctvom online systému Komisie do 31. júla za predchádzajúcich šesť mesiacov (1. január až 30. jún) a do 31. januára za predchádzajúcich šesť mesiacov (1. júl až 31. december).
Článok 5
Rozhodnutia 2005/731/ES a 2007/268/ES sa zrušujú.
Článok 6
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 25. júna 2010